LITTERATUR. 389 



OSCAR HAGEM. Untersuchungen iiber norwegische Mucorineen. 



Videnskaps Selskabets skrifter. I Math. — Natnrv. Klasse 1907. N:o 7. 

 Christiania 1908. 



Ehuru föreliggande arbete närmast är afsedt att utreda och studera ett 

 slags mögelsvampar {Miicor), erbjuder det dock ett allmännare intresse, som 

 äfven sträcker sig till skogsmannens verksamhetsområde. Författaren har näm- 

 ligen undersökt sådana arter af släktet Mncor, som lefva i jorden, bland annat 

 i granskogarnas öfversta markskikt. Kännedomen om de lägre organismernas 

 lif i marken är ännu synnerligen ringa; hvad man har reda på, är hufvud- 

 sakligen den roll, som daggmaskar och en del bakterier hafva. Men mar- 

 kens både fauna och flora är utomordentligt rik, såväl på arter som individer. 

 Så bristfällig som vår kännedom om dessa än är, torde man väl dock knap- 

 past taga miste, om man tillskrifver dem en mycket stor betydelse för de 

 kemiska processerna i marken och därmed också för de högre växterna. För- 

 fattaren har i detta arbete undersökt de mucorineer, som förekomma i jorden 

 kring Kristiania. En sådan utredning bör tydligen föregå de biologiska stu- 

 dier, som ha till ändamål att klarlägga de olika arternas egenskaper och den 

 roll, de spela i marken. Men redan nu kan förf. framlägga i ekologiskt hän- 

 seende beaktansvärda resultat. Man har sålunda i granskogen konstaterat 

 förekomsten af ett särskildt mucorinésamhälle af tämligen konstant samman- 

 sättning. IDe mest karaktäristiska arterna äro Mucor Ramanniayuis, M. stric- 

 tiis, M. flarns och M. silraiic//s. Detta mucroinésamhälle, Mucor Ramanni- 

 rt«/«-formation har en mycket vidsträckt utbredning i granskogar och spelar 

 sannolikt en viss roll för näringsomsättningen i marken. Hvari denna be- 

 står, tillhör det dock framtiden att utforska. H. Hn. 



KARL METZGER. Uber das Konstruktionsprincip des sekundären 

 Holzkörpers. N. Z. f. L. u. F. 1908.. n:o 5. 



Förf. sysslar här med ett problem, som han redan förut bearbetat. I 

 början af 1890-talet utgaf han ett arbete, hvarest han vid förklaringen at 

 trädstammarnas växlande stereometriska former använde samma mekaniska 

 åskådningssätt, som Schwendener först med sådan framgång tillämpade vid 

 studiet af monocotyledonernas anatomi. De specialfrågor, som nu närmast 

 sysselsätta honom, äro grenars och snedt växande stammars excentriska till- 

 växt samt de mekaniska principerna vid årsringens utbildning. 



Snedt eller horisontellt växande grenar af löfträd eller barrträd förhålla 

 sig som bekant olika. Hos barrträden inträffar den starkaste radiala till- 

 växten på undersidan, hos löfträden däremot i regel på öfversidan. Barr- 

 träden hafva hyponastisk^ löfträden epinastisk tillväxt. Denna olikhet mellan 

 löf- och barrträd söker förf. förklara ur barr- och löfträdsvedens olika me- 

 kaniska egenskaper. Hos barrträden är veden mera byggd för motstånd mot 

 tryck, hos löfträden däremot mera för motstånd mot slitning och dragning. 

 Hos en snedt eller horisontellt växande gren är öfversidans ved utsatt för 

 dragning eller slitning, undersidans för tryck. Hos barrträden löses den me- 

 kaniska uppgift, som föreligger för att göra grenen hållfast genom utbildande 

 af tryckfast material på undersidan, hos löfträden genom dragfast på öfver- 

 sidan. Författaren stöder sin uppfattning om löf- och barrträdsvedens olika 

 mekaniska egenskaper på teknologiska försök, utförda vid försöksanstalten i 



