40 2 ALEX. MAASS. 



på följande sätt. Träden fälldes och indelades, från afskärningsstället 

 räknadt, i en meter långa sektioner, hvilka klafvades på midten i 

 tvenne riktningar, i regel norr-söder och öster-väster. / uppskattnin- 

 gen ingick således hvarken stubbens eller grenarnas viskesmassa. Där- 

 jämte antecknades för hvarje träd: hela längden, diametern vid brösthöjd 

 eller 1,3 m. från marken \ diametern på midten af den fällda stammen, 

 kronans längd, årsringarna på stubben samt stubbhöjden. På detta sätt 

 uppskattades 532 tallar och 312 granar. Såsom förut nämnts funnos å 

 besparingsskogen ej gröfre träd än 33 cm. vid brösthöjd. Bristen å 

 gröfre profträd fylldes därför på det sätt, att af ofvannämnda antal 106 

 profträd, 54 tallar och 52 granar, utvaldes och uppskattades å de bespar- 

 ingsskogen angränsande Fuludalens och Elfdalens kronoparker. 



På grund af den sektionsvisa mätningen beräknades sedermera hvarje 

 profstams virkesmassa. Detta dock endast för att kunna uträkna trädets 

 stamformtal ^. 



Redan förut är nämndt, att den fällda stammen mättes äfven på midten. 

 Denna mätning gjordes för att kunna uträkna hvarje stams formkvot 

 eller förhållandet mellan trädets diameter på midten (ä^„,) och brösthöjds- 



diametern [d^. Formkvoten således = — . 



Då formkvoten vid bearbetningen af här ifrågavarande material spe- 

 lar en högst viktig roll, torde ett närmare ingående på formkvotens be- 

 tydelse vara berättigadt. Redan på 1880-talet har Schuberg påvisat 

 det nära sambandet mellan formkvoten och formtalet hos silfvergranen 

 och boken ^. Äfven Kunze har med stöd af ett särdeles rikligt material 

 kommit till samma resultat beträffande tallen och granen^. Emellertid 

 hafva dessa båda författare icke uppställt sina formtals- och massa- 

 tabeller för angifna trädslag efter trädens olika formkvoter, utan har detta 

 skett efter trädens ålder, höjd och brösthöjdsdiameter. Sedermera har emel- 

 lertid Schuberg vid utarbetande af formtalstabeller för eken gjort detta 

 med användande af olika formklasser.® 



Den som emellertid mast ingående sysselsatt sig med frågan 

 om förhällandet mellan trädens form och formtalet är SchiiTel, numera 

 föreståndare för den österrikiska skogsförsöksanstalten. I sina arbeten 

 om formen och kubikinnehållet hos granen, lärken, tallen och silfver- 



* Brösthöjden mättes 1,3 m. från marken, medan trädet ännu stod. 

 ^ Här och i det följande afses alltid de s. k. oäkta eller brösthöjdsformtalen. 

 ^ Schuberg, Aus deutschen Forsten. I. II. 1888 och 1894. 



^ Kuntze, Neue Methode zur raschen Berechnung der unechten Schaftformzahlen der 

 Fichte und Kiefer. 1891. 



° Hilfstafeln zur Inhaltsbestimmung von Bäumen und Beständen der Hauptholzarten 1898. 



