4l6 ALEX. MAASS. 



Ej heller brösthöjdsdiametern utöfvar något injlytande på formtalets 

 storlek. Detta framgår redan af tabell i, där träden ju inom hvarje 

 form- och höjdklass äro uppdelade i diameterklasser. Ej heller här 

 visa formtalen någon tendens att antingen stiga eller falla med större 

 diameter. Såsom ett exempel må anföras formtalen hos tallen för de 

 olika diameterklasserna inom höjdklassen i8 m. 



Diameterklass 15 20 25 30 35 40 cm. 



Formklass 0,65 0,471 0,450 0,452 0,430 0,502 0,449 



» 0,70 0,481 0,491 0,484 0,485 0,515 0,520 



» 0,75 0,513 0,521 0,523 0,509 0,530 0,53» 



Inom samma formklass höja eller sänka sig formtalen här mycket 

 oregelbundet. 



Sedan vi nu påvisat att åldern och brösthöjdsdiametern icke hafva 

 något inflytande på formtalets storlek, återstår att se till, hvilket infly- 

 tande formkvoten och höjden utöfva. Fördenskull är följande samman- 

 ställning gjord (tabell 3). 



Af denna sammanställning framgår med all önskvärd tydlighet, 

 att formkvoten utöfvar ett afgörande inflytande på formtalets storlek. 

 Formtalet stiger eller faller med formkvoten. Bortse vi från 6 meters 

 höjdklassen, där ju endast några få stammar finnas, äger detta förhål- 

 lande rum i alla höjdklasser för såväl tall som gran. 



I samma tablå framträder äfven höjdens inverkan på formtalets 

 storlek. Ino7n samma formklass sjunker formtalet med stigande höjd. ^ 



I förbigående torde ju kanske böra nämnas, att åldern indirekt kan 

 sägas inverka på formtalets storlek, då ju det äldre trädet i många fall 

 äfven har den större höjden, och att således formtalet skenbart sjunker 

 med stigande ålder. 



Att påståendet om ålderns och diameterns inverkan på formtalets 

 storlek kunnat framkomma, beror därpå, att inga formklasser bildats. 

 Det är formkvotens inverkan, som tillskrifvits åldern och brösthöjds- 

 diametern. Följande betraktelse klargör detta. Se vi på förestående 

 sammanställning, finna vi att inom höjdklassen 9 m. flertalet stammar 

 hos tallen tillhöra formklasserna o, 75 och 0,80. Inom höjdklassen 12 m. 

 är stamfördelningen lika mellan å ena sidan formklasserna 0,75 och 0,80 

 och å andra sidan 0,65 och 0,70. Inom följande höjdklasser komma allt 

 flera stammar af klassens hela stamantal till den senare gruppen eller 

 formklasserna 0,65 och 0,70. Häraf följer att medelhöjden är störst inom 

 lägsta formklassen, hvilket äfven framgår af sammanställningen. 



^ Fricke's i Zeitschrift fiir Först- und Jagdwesen 1908 sida 308 framställda åsikt, alt 

 tbrmtalets storlek hos tallen är oberoende af träd.ets höjd, kan jag således ej dela. 



