KUBIKINNEHÅLLET OCH FORMEN HOS TALLEN OCH GRANEN. 427 



Vid tabellernas användning måste jag mäta trädets diameter 1,3 m. 

 från marken samt uppskatta trädets hela höjd och formkvoten. Allt 

 efter trädets större eller mindre växtfyllighet måste jag därför hänföra 

 trädet till en af de angifna formklasserna. Växtfylligheten uttryckes 

 här genom förhållandet mellan diametern på midten och diametern vid 

 brösthöjd. Om således tvenne lika höga träd vid brösthöjd hålla 20 

 och 40 cm. samt på midten 15 och 30 cm., tillhöra dessa båda träd 

 samma formklass, ehuru afsmalningen hos det gröfre trädet är dubbelt 

 så stor som hos det mindre trädet. Det är icke den absoluta storleken 

 hos denna afsmalning, här 5 och 10 cm., utan densammas förhållande 

 till brösthöjdsdiametern, som är bestämmande. Båda träden afsmalna 

 med 25 % af brösthöjdsdiametern och tillhöra därför samma formklass 

 eller klassen 0,75. Skulle afsmalningen hos båda träden vara lika, till 

 ex. 5 cm., blir afsmalningsprocenten resp. 2^ % och 12,5 % samt form- 

 kvoterna 0,75 och 0,875. De båda träden tillhöra nu olika formklasser. 



Efterföljande sammanställning utgör därför en ledning vid bedöm- 

 andet, till hvilken formklass träden böra hänföras. Denna öfversikt 

 gör det äfven möjligt att använda tabellerna vid uppskattning af liggande 

 träd. Trädet mätes då vid brösthöjd och på midten af stammen. I 

 öfversikten finner jag vidare den formklass trädet tillhör, och på grund 

 af denna samt brösthöjdsdiametern och längden afläses stammens vir- 

 kesmassa i tabellerna. 



Vore det nu möjligt att å stående träd utan allt för mycket arbete 

 mäta diametern på midten af stammen, skulle träduppskattningen vara 

 en lätt sak, då ju trädets formklass vore bestämd i och med denna 

 diametermätning. Men nu är en klafning på halfva trädets höjd i de 

 flesta fall förenad med stora svårigheter, hvarför det naturligtvis vore 

 önskligt, om trädets formklass kunde bedömas på grund af en diameter- 

 mätning vid viss bestämd höjd ifrån marken, hvilken dimension lättare 

 kunde mätas med t. ex. stångklafve. Förutom brösthöjdsdiametern och 

 höjden skulle således äfven mätas en diameter vid t. ex. 6 m. höjd och 

 på grund af denna senare klafning formklassen bestämmas. Detta låter 

 sig ock tilhiärmelsevis göra med hjälp af de i tabell 8 och g meddelade 

 afsmalningstabcllerna. I dessa tabeller finner man diametrarna vid en 

 viss bestämd höjd för olika trädhöjder och formklasser. Dessa diametrar 

 äro uttryckta i procent af brösthöjdsdiametern. Såsom ett exempel vilja 

 vi anföra en 20 m. hög tall med en brösthöjdsdiameter af 30 cm. 

 Håller detta träd vid 6 m. höjd 25 cm., hvilket ju utgör 83,3 % ^f 

 brösthöjdsdiametern, tillhör trädet enligt tabell 8 formklassen 0,75, hvil- 

 ken klass vid 6 m. höjd anges ha en dimension af 84 % af brösthöjds- 

 diametern. Den för tallen upprättade afsmalningstabellen kan. då det 



