KUBIKINNEHÅLLET OCH FORMEN HOS TALLEX OCH GRANEN. 44 1 



Formtals- och uppskattningstabellernas användbarhet. 



En jämförelse mellan tallens och granens formtal i tabell 5 visar, 

 att dessa inom samma formklass ligga helt nära hvarandra. Den största 

 skillnaden hos träd af 9 m. höjd och däröfver är 2% , men uppgår i de 

 flesta fall till en vida mindre procentsats. Xu torde vid en trädupp- 

 skattning en feltaxering af en eller annan procent ej kunna undvikas, 

 hvarför ofvannämnda skillnad mellan tallens och granens formtal saknar 

 praktisk betydelse. Det måste därför anses berättigadt, att använda de 

 för tallen upprättade uppskattningstabellerna äfven för granen, hvari- 

 genom endast en tabell blir behöfig. 



Då de af Schiffel för tallen och granen i Österrike uppställda form- 

 talstabellerna ^ äfvenledes taga hänsyn till formkvoten, är naturligtvis en 

 jämförelse mellan dessa och de för Särna sammanställda af stort intresse. 

 Denna jämförelse är gjord i efterföljande tabell 13. 



En blick på denna tabell visar genast, att ingen skillnad före- 

 finnes mellan de för Särna och Österrike uppställda forvitalstabeller7ia. 

 Denna omständighet utgör ett talande bevis för, att därest formtalen 

 sammanställas efter formkvoten, det vid upprättandet af formtalstabeller 

 är alldeles obeJiöfligt att särskilja olika växtornråden. Dylika formtals- 

 tabeller och de på dem grundade uppskattningstabeller kunna således 

 finna en vidsträckt användning. Från den öfverensstämmelse, som före- 

 finnes mellan formtalen för Särna och Österrike utgör dock formklassen 

 o, So hos granen ett undantag. Här äro de enligt Schiffels formel ^ beräk- 

 nade formtalen väsentligen högre. Jag har förut å sida 419 påvisat, att 

 därest formtalen ordnas grafiskt med formkvoterna såsom abskissor och 

 formtalen såsom ordinator, den linje som sammanbinder ordinatornas 

 ändpunkter utgör en rät linje. Hos Schiffel däremot bildar denna linje 

 en stigande kurva. De enligt Schiffels formel beräknade formtalen för 

 växtfyllig gran äro därför för höga. Detta beror därpå, att i SchiffeFs 

 formel diameterkvoten vid -^ '4 af trädets höjd beräknats för hög för de 

 högre formkvoterna. Jämföra vi nämligen uppgifterna för t. ex. en 18 

 m. hög gran i de här meddelade afsmalningstabellerna å sida 436 och de 

 af Schiffel uppställda diameterkvoterna finna vi följande olika diameter- 

 kvoter vid 13,5 m. höjd. 



Särna Österrike 



Forraklassen 0,60 0,35 0,34 



» 0,70 0,41 0,44 



» 0,80 0,48 0,54 



' Förut omnämnda arbeten af Schiffel. 

 ' Se noten ä sida 418. 



