92 



skaffenhet och man har framförallt för små fordringar på skogens tät- 

 het. Man anser sålunda en skog fullt nöjaktig, fastän den blott har 

 halfva, ja, kanske blott tjärdedelen, af den normala slutenheten. 



Det är ju icke nog med att våra glesa skogar lämna en betänk- 

 ligt liten kubikmassa utan hvad som erhålles blir därtill af sekunda be- 

 skaffenhet: skogen blir kortväxt och kvistig. 



I Östergötland har marken mycken benägenhet att gräsbinda sig, 

 som naturligtvis betydligt motverkar skogens själfiföryngring. Utan att 

 verkställa skogsodling kan man sålunda sällan erhålla fullt slutna be- 

 stånd. 



Betningen i skogarna inverkar å många håll menligt på skogsför- 

 yngringen. Understundom vill man göra gällande att då betningen 

 förekom i äldre tider i skogarna utan att afsevärd skada göra, så skulle 

 den ej heller nu kunna vara så farlig. Förhållandena ha emellertid 

 ändrats. Antalet nötkreatur i landet har på senaste hundra åren inemot 

 fördubblats och antalet djur, som beta skogarna, är ofantligt mycket 

 större än förr. 



Jordbruk och skogsbruk måste numera för att rationellt kunna 

 bedrifvas behandlas som två helt skilda näringsgrenar. Åtskilliga skogs- 

 ägare ha också börjat öfvergifva betningen af skogarna för att full- 

 ständigt kunna utnyttja dem för skogsproduktion. Samtidigt ha de 

 kunnat slopa hägnaderna mellan åker och skog och därigenom spara 

 betydande kvantiteter virke. 



Hand i hand med en förbättrad skogsskötsel borde följa en för- 

 bättrad skogshushållning. Med förvåning måste man konstatera att 

 fastän skogen kommit i ett helt annat värde än förr, så bibehållas för- 

 åldrade, virkesödande hägnadsmetoder, träinrede i ladugårdar, träbroar 

 etc, till hvilka med obetydlig eller kanska ingen ökning i kostnaden 

 skulle kunna användas långt hållbarare material. Särskildt gör sig 

 misshushållning gällande å utarrenderade egendomar, hvarest ännu är 

 brukligt att arrendatorn erhåller sitt husbehofsvirke fritt. Han får ju 

 härigenom litet eller intet intresse af att spara på virket. Man borde 

 härutinnan taga exempel från de sydliga provinserna, hvarest jordbruket 

 i allmänhet utarrenderas utan skog och arrendatorn får skaffa sig sitt 

 virke vid de årligen återkommande skogsauktionerna. 



På grund af en nyligen utfärdad Kungl. förordning torde hädan- 

 efter undervisning om betydelsen af skogens vård, särskildt skogs- 

 plantering och skogssådd, lämnas vid de flesta folkskolor. Härmed 

 bör mycket kunna vinnas, men äfven vid de allmänna läroverken borde 

 t. ex. i samband med undervisning i botanik i 5:te klassen, ingå nå- 

 gon undervisning i de allmännaste grunderna för skogsskötsel. För 



