142 



låglandets Ijungrymark i Sunnerbo härad, hvarvid till gödningen, som 

 utförts i såddrutorna, användts såväl kaustik som kolsyrad kalk, ehuru 

 hvar för sig. 



Att kalkgöda hela skogsmarken, som i broschyren framhålles, för- 

 svåras af praktiska skäl, medan däremot genom lokalkalkning i såddru- 

 torna förhoppning vinnes, att plantornas utveckling kommer att gynnas 

 under deras tidigare tillväxtår. 



Vid dessa försök uteslutes tanken på kalkens direkta verkan som 

 växtnäringsämne, alldenstund enligt utförda analyser tillräcklig kalk- 

 mängd för plantornas näringsbehof förefinnes i alla de jordarter, å 

 hvilka försöksfälten blifvit anlagda. Fastmer förväntas kalken komma 

 att verka genom dess egenskap att neutralisera den jungfruliga skogs- 

 jordens humussyror, samt att verka sönderdelande på den torfartade 

 Ij un gry gj orden. Genom kalkgödningens fysikaliska verkningar torde, syn- 

 nerligast beträffande den sterila ljungmarken, inflyttningen af organiskt 

 lif (bakterien, myceliet och i dessas spår daggmasken) i väsentlig grad 

 gynnas, hvilket förhållande befordrar plantornas hastigare utveckling, 

 samt snabbare sammanslutning till ett marktäckande, Ijungdödande be- 

 stånd, efter hvilken tidpunkt ungbeståndets höjdväxt är fullt be- 

 tryggad. 



Den i styrelsens redogörelse för år 1905 framhållna och närmare 

 motiverade kulturformen : anläggfiing af spridda moderbestånd på kala 

 rymarker, har äfven under år 1907 tillämpats. — Efter upprättade kon- 

 trakt med rymarksägare i Stafsjö by i Angelstads s:n har styrelsen å 

 därvarande till många hundra tunnland uppgående kala rymarker an- 

 lagt sådana sporadiska, i en framtid fröspridande bestånd. Tillika med- 

 ijolårets anläggningar utgöra för närvarande de spridda, blifvande mo 

 derbestånden en sammanlagd areal af 1 2 hektar, och är därigenom för- 

 hoppning vunnen, att dessa skola i en framtid förmå befröa c:a 120 har 

 nu fullkomligt kal ljungmark. I den mån styrelsen blifver i tillfälle upp- 

 rätta kontrakt med andra rymarksägare, hvarvid särskildt fordras för- 

 bindelse att icke svedjebränna ljungfälten eller upplåta desamma till 

 vildbetning af getter och får, kommer anläggningen af dylika moder- 

 bestånd att fortsättas. 



De skogsodlin'^.. ■ som på frivillighetens väg efter ansökan och med 

 skogsvårdsstyrek . understöd blifvit under året utförda, hafva hand- 

 ledts af styrelsens 18 skogsplantörer. Af intresse och såsom bevis på 

 den ökade omtanken för skogsodling torde tjäna följande tablå för den 

 nu tilländalupna treårsperioden 1905 — 1907. 



Skogsodlingar utförda på frivillighetens väg samt med skogsvårds- 

 styrelsens af giftsfria understöd af skogsfrö, pla^itor och plantor sbiträde. 



