STATEN OCH SKOGSVÄRDEN I ÖFRE NORRLAND. 1 39 



intima sätt förbundna med teorierna om försumpningens uppkomst», 

 säger skogsförsöksanstaltens botanist i »Berättelse öfver botaniska afdel- 

 ningens verksamiiet åren 1906 — 1908 jämte förslag till program» (Skogs- 

 vårdsför. Tidskrift 1909 h. 3) och utlofvar samtidigt en utförligare afhand- 

 Hng i ämnet. I af K. Domänstyrelsen för åren 190Q — 191 1 fastställdt ar- 

 betsprogram föreskrifves för botaniska afdelningen bl. a. fortsatt studium 

 af försumpningsfrågan — — ■■ — — — — — — ■ — — — — — — 



undersökning och studier angående möjligheten erhålla skog å utdikade 

 mossar — — — — — — — -- — — undersökningar, afsedda att 



utröna myrutdikningens inverkan på skogens vattenhushållnmg och afrin- 

 ningen. 



Efter denna korta resumé af ämnet tillhörande fakta må följande 

 icke alltför revolutionära tes uppställas: för att verklig skogsvård som 

 motvikt mot exploateringen och för framtida möjliggörande af densamma 

 skall kunna införas såväl å kronans som enskilda skogar i öfre Norr- 

 land måste statsmakterna utan dröjsmål lämna skogsstatspersonalen 1:0 

 pengar, 2:0 tid i större mått än hittills. 



Då uppstår denna fråga: böra dikningar och i allmänhet hvad man 

 kallar skogsvårdsåtgärder å kronans skogar i öfre Norrland tills vidare 

 bedrifvas i den försiktiga och ringa omfattning de nu hafva, eller bör 

 kronan oförtöfvadt och systematiskt utvidga desamma fram mot ett mål 

 och en tid, då begreppet skogsvärd för dessa skogar, där dock staten 

 hämtar en hufvudpart af sina skogsmedel, icke längre blir blott ett vac- 

 kert ord på läpparna.? För h varje skogsstatstjänsteman, som har sin 

 verksamhet i dessa väldiga kronoparkskomplexer, är svaret gifvet. Han 

 känner alltför väl till dessa försummade, afglömda gamla timmerbläd- 

 ningshyggen, ofta nog sorgliga monument öfver kronans »skogsvård», 

 dessa försumpade granlider med svartlafviga, topptorra träd och svag 

 föryngring i luckorna, dessa hedar med öfverårig torkande eller oväxtlig 

 skog af tall och gran, där segraren-granen ser lika bedröflig ut som den 

 besegrade tallen, för att icke känna en brinnande lust att arbeta för 

 frambringande af ett nytt och bättre skogsbestånd. Han är frestad be- 

 klaga, att ej trävaruindustrins uppkomst ligger 100 är längre tillbaka i 

 tiden än den gör: vi hade då ej haft att operera med detta svårhand- 

 terliga öfverskott af gammal skog, sannolikt ej heller icke-tillvaratagna 

 försumpade marker i samma utsträckning som nu ; skogsvård hade då 

 varit en verklighet och ej ett önskemål här uppe. 



Det förefaller, som om Domänstyrelsen icke bredvid andra hänsyn, 

 den har att tillvarataga, gifvit utrymme åt erkännandet af den ideella 

 faktor till åstadkommande af verkliga resultat, ej blott spridda försök, 

 som heter: bibehållandet och stärkandet af de underlydande tjänstemän- 



