frAn skogsvårdsföreningens exkursion 19 12. 161 



Lindesnäs bruks skogar. 



Vid ankomsten till Nås mottogos resenärerna af intendenten J. H. Hultin, 

 jägmästare J. Ahlgren, förvaltaren Tenger m. fl. tjänstemän vid Bergslaget 

 och fingo fördela sig pä ett 30-tal skjutsar. Så har det i väg genom Nås by, 

 där snart sagdt hvarje stuga stålade med flaggan i topp till Skogsvårdsför- 

 eningens ära. Ett fint regn började falla, och det säg hotande ut, att Skogs- 

 vårdsföreningens stora inflytande pä vädrets gudar denna gäng skulle komma 

 på skam. 



Sedan Nås by genomfarits, gick vägen öfver en tallhed (fig. 2), be- 

 växt med 130-årig skog. Här hade mindre afverkningar flera gånger blifvit 

 utförda för borttagande af Pendenninm-ska.Aa.at stammar, hvilka här förekommit 

 i rätt stor utsträckning. Siffror från beståndet återfinnas i första raden af 

 efterföljande tabell i. 



Efter passerandet af Bysjön, där den rikliga nederbörden lämnat kraftiga 

 spår efter sig (fig. 3), gick exkursionen genom 50 — 1 00-åriga bestånd (fig. 4), 

 som genomhuggits åren 1909 — 12, hvarvid omkring 20 % af virkesmassan 

 uttagits. Det kvarvarande beståndet var uppskattad! till omkring 140 kbm. 

 per hektar. Vägen följde den vackra Bysjöns stränder. Vid sjöns södra ände 

 syntes en mossmark, som afdikats åren 1892 — 1897. En del af mossen hade 

 nu ett vackert björkuppslag. Vägen gick sedan utmed höga branter, och ett 

 ii2-årigt barrblandbeständ (rad 2 i tabell i), genomrestes. 



Lindesnäs by passerades, och frän vagnarna säg man den s. k. Skräddar- 

 myren, som afdikades åren 1884 — 1893 efter en af skogsingenjören Bernh.ardt 

 uppgjord dikesplan. 



Vid vägen till Hästbergets fäbodar lämnades vagnarna, och nu upphörde 

 regnet alldeles. En promenad på 3,5 km. anträddes fram till Lindesnäs bruk. 

 Först passerades 80 — 90-äriga bestånd af hufvudsakligen gran. Vid fasta 

 profytan IX A. (fig. 5), gjordes första halten, och diskussionen började så smått. 

 Dagens exkursionsledare jägmästare Joh. Ahlgren meddelade upplysningar om 

 beständen. På grund af snöbrott under vintern 19 10 — 191 1 hade afverkats något 

 mer än i kbm. per hektar. Öfverjägmästare Wallmo framhöll, hurusom i ett 

 dylikt bestånd omkr. 20 % behöfde utagas eller omkring 90 kbm. per hektar, 

 medan hans gamla antagonist, kapten de Verdier denna gäng vore nöjd med 

 en afverkning af allenast 10 %, dä det kanske vore farligt att för mycket 

 lufta i ett dylikt förut föga gallradt bestånd. 



Diskussionen fortsatte i fasta profytan X A (fig. 6). Här hade exkur- 

 sionsledaren är 1910 utgallrat omkring 13 % af kubikmassan, och på grund 

 af snöbrott vintern 1910 — 11 hade måst afverkas 2,64 kbm. per hektar. 

 Öfverjägmästare Wallmo ville här ytterligare afverka 20 — 25 % af massan. Som 

 ett skäl till att han i allmänhet ej var vän af starka gallringar, framhöll jägmästare 

 Ahlgren, att talltimret här icke skulle kunna flottas utan risk att sjunka förr 

 än det uppnått omkring 130 års ålder. En orörd jämförelseyta X B, där 

 endast snötryckt virke till 1,94 kbm. per har uttagits 191 1, passerades också. 

 Pä ett hygge förevisade skogvaktare L. R. Widén från Alfvestorp den 

 af honom uppfunna röjningsplogen »Mi.xed» (fig. 7). Med röjningsplogen 

 är äfven kombinerad en säddapparat. Priset för »Mixed» är 70 kr. utan 

 säddapparaten och 100 kr. med densamma. Detta nya markberedningsredskap 

 tillvann sig af samtliga åskådare det största intresse och rekommenderas på det 



