KRAN SKOGSVÄRDSFÖRENINGENS EXKURSION 1 9 1 : 



165 



lifligaste till försök. Säkerligen torde dock själfva markberedningsplogen en- 

 sam få större spridning än kombinationen med säddmaskinen, som är något 

 invecklad och därför lätt kan tänkas komma i olag. 



Å ett annat hygge beundrades en år 1902 utförd sådd med frö frän 

 Norrland (fig. 8). Arealen var 5,50 hektar, och kulturkostnaden hade upp- 

 gått till 102,83 kr. eller 18,69 kr. per hektar. 



Tabell 1. Profytor och bestånd i Lindesnäs bruksskog. 



Bestånd eller profytas 

 nummer 



tall gran summa 



pande 

 tillväxt 



Tallhed i Nås västra 



bev.-trakt 127 445 445 



Biandbest. i Lindesnäs 



bev.-trakt 112 1,190 



Fasta profytorna: 



IX A (12 ar) 92 25 1,350 1,375 



X A fiS ar) 82 3801,233 1,613 



X B (15 ar) 82 347 1,486 1,833 



VIII A (20 ar) 97 805 140 945 



Tillf, profytan å Ny- 

 bergsheden 160 I420' 220i 640 



44,1 



43.3 

 45.7 

 47.0 

 30.6 



41:9 



545 



462 

 470 

 470 

 295 



0,95 

 5.30 



6,00 



7,!0 

 7.87 

 3.40 



72 ■ 468 I 3,70 



Härefter voro vi framme vid Lindesnäs, dit disponenten E. J. Ljungberg 

 förut ankommit i bil från Falun och utöfvade värdskapet vid en utsökt lunch. 

 Skogsvärdsföreningens ordförande grefve Fr. Wachtmeister talade för Bergs- 

 lagets i skogskretsar mycket uppskattade disponent, och det hurrades kraftigt. 

 Så gjordes ytterligare en kort exkursion, hvarvid genomgicks en cirka 100- 

 ärig tallskog med fasta profytan VIII A (fig. 9). 



Här blef diskussionen rätt långvarig och kom in på spörsmålet, huruvida 

 gallringen bör vara starkast på mager mark eller på den goda. Det faktiska 

 förhållandet, att trädstammarnas antal kan vara större å den svagare boniteten 

 än å den bördiga marken, tycktes en talare vilja bestrida. På andra sidan om 

 Eskan bestegos äter skjutsarna, som förde oss öfver Nybergsheden (tillfällig prof- 

 yta, se i tabell i och fig. 10) till Skillboda, där skjutsarna vände. Vid Gryck- 

 än besågs en kultur (fig. 11) af tall och gran, verkställd år 1894, med frö 

 frän Värmland. Kulturkostnaden hade varit 12,20 kr. per hektar. Ar 1907 

 bortrensades en del plantor i såddgroparna, så att endast två tallplantor kvar- 

 lämnades i hvarje såddfläck. Kostnaden härför, som belöpt sig till omkring 

 6 kr. per hektar, ansågs af en och annan som tämligen onödig. Promenaden fort- 

 sattes öfver Gryckädammen, där en flottningsränna af plåt, som kostat 12,100 

 kronor väckte intresse. Så togos åter skjutsarna, och återfärden skedde di- 

 rekt till Näs samma väg, som vi åkt under förmiddagen. 



När man färdas genom de utmärkt vackra och virkesrika bestånden i Näs 

 är det rätt egendomligt erfara, huru dessa skogar beskrefvos i en landtmäteri- 

 beskrifning för 75 är sedan. 



