FRÄN SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS EXKURSION 1912. 



209 



7) Temperaturen kan med största lätt- 

 het regleras, hvaraf följer att man har kol- 

 ningen fullständigt i sin hand. 



8) Pä grund af ugnens konstruktion blir 

 anläggningskostnaden och äfven underhälls- 

 kostnaden ytterst ringa i förhällande till af- 

 verkningsförmägan. 



9) Till bränsle kan användas hvilket 

 affall som helst. 



10) På grund af ugnens lutande ställ- 

 ning samlas de heta gaserna i toppen, och 

 kolningsgodset inträder successivt i allt he- 

 tare och hetare zoner. 



Under 10 månaders oaf bruten drift har 

 följande resultat ernåtts. 



Kolutbyte beräknadt efter kubicerad läst 

 i järnvägsvagn 80,87 ,% ■ Bränslet häri ej 

 inberäknadt. 



Bränsleåtgång 5,9 %". 



Tjära 1 1 kg. pr kbm. kolad ved. Däraf 

 10 kg. ljus och I kg. beck. Kolens vikt 

 13,89 kg. pr hl. 



Enligt af järnkontorets försöksverk vid 

 Trollhättan gjord analys å kolen innehålla 

 dessa: 



Fuktighet 6 %■, gaser 9,6 %, aska 

 1,3 %, rest (C Koks) 83,1 %. 



Per dygn kolas i medeltal 14 vagnar, 

 hvar och en rymmande 10 kbm., men pä 

 grund af det skrymmande utrymme veden 

 intager i vagnen, veden kapas nämligen i 

 0,5 meter längder, genom dess stjälpande 

 huller om buller, blir dennas verkliga rymd 

 ej mera än 8 kbm. efter ved uppmätt i 

 välta (löst mätt). 



Vedförbrukningen pr är blir sålunda 

 c:a 40,000 kbm. samt koltillverkningen 

 15,000 läster. 



Ugnens byggnadskostnad c:a 100,000 

 kronor. 



För ugnens drift behöfves 



6 man och en förman för kolningen, 



I » för tillvaratagandet af tjäran, 



5 i> för framkörning och kapning af 

 veden. 



Kraft till olika motorer: 75 hästkrafter. 



