250 GUNNAR SCHOTTE. 



portionen mellan virkesslag af olika värde äfven beaktas att minsta utstämp- 

 lade timmerdimensionen sä småningom sjunkit från 1 2 till 8 eng. tum vid 

 brösthöjd, och att sålunda medeldimensionen högst väsentligt nedgått, hvar- 

 igenom verkan af de höjda timmerpriserna neutraliserats. De erhållna pri- 

 serna per kbm. för totala ärsförsäljningen utgöra: 



1887 — 1890, 1891 — 1895, 1896 — 1900, 1901 — ^905, 1906 — 1910 

 5,65 kr. 7,10 kr. 6,53 kr. 5,62 kr. 5,14 kr. 



Samtidigt har procenten rätt timmervirke i förhällande till hela afverk- 

 ningen sjunkit från 94 till 56 och minsta utstämplade dimensioner, såsom förut 

 framhållits, från 1 2 till 8 eng. tum. 



Totala afverkningen för åren 1885 — igii uppgår till 1,478,209 kbm. 

 eller 2,13 kbm. per år och har skogsmark. 



Inkomsterna under samma tid utgöra 8,015,073,40 kr. och utgifterna 

 438,712,60 kr., hvadan alltså summan af de ärliga behållningarna uppgår till 

 7,576,360,80 kr. Motsvarande siffror per år och har skogsmark utgöra resp. 

 11,56, 0,63 och 10,93. I dessa siffror äro, i motsats till beräkningarna å fig. 

 29, inräknade samtliga utgifter såväl de ordinarie som de extra ordinarie, 

 hvarjämte till grund för beräkningen lagts de senaste mätningarnas arealsiffra. 



Såsom förut framhållits, kunde under första tiden endast gröfre virkes- 

 sortiment afsättas, Någon föryngringshuggning i egentlig mening ägde då icke 

 rum. Tack vare bättre afsättningsmöjligheter har sådan under senare år kun- 

 nat utföras i rätt stor skala. Någon själfföryngring har därvid i allmänhet 

 ej kunnat påräknas eller åtminstone har sådan ansetts gå för långsamt, hvarför 

 kultur tillgripits, i synnerhet som det icke synes möta större svårigheter att 

 erhålla återväxt genom sådan. Med hänsyn till den stora höjden öfver haf- 

 vet, den jämförelsevis nordliga breddgraden samt de många nedslående erfa- 

 renheter beträffande kulturer, som gjorts inom Norrland, är detta förhållande 

 sä mycket mer glädjande och beaktansvärdt. Erfarenheterna från parken gälla 

 hufvudsakligen rutsädd, då plantering i nämnvärd mån först våren 191 1 börjat 

 komma till användning. De utförda sådderna hafva i allmänhet lyckats väl; 

 i en del fall måste ju resultatet betecknas såsom misslyckadt, ett förhållande 

 som dock hufxTidsakligen synes vara att tillskrifva kreaturstramp. Enligt inom 

 senaste årens kulturfält gjorda undersökningar, som dock ej hunnit utföras i 

 önskligt stor omfattning, synes man icke behöfva räkna med mer än i me- 

 deltal 10 a 15 % tomma rutor. I detta hänseende visar sig en skarp skill- 

 nad mellan områden, där markbetäckningen blifvit afbränd eller eljest varit 

 svagt utvecklad, och sådana, där marken täckts af ett djupt, af rötter genom- 

 väfdt, segt möss- och humustäcke. I förra fallet synes o-rutornas antal ofta 

 icke öfverstiga 5 %, medan det i senare fallet uppgår till 15 ä 20 %^ eller 

 någon gång mer. I senare fallet erbjuder nämligen markbetäckningen ett syn- 

 nerligen svårt hinder för den grundliga uppluckring af marken, som synes 

 vara ett viktigt villkor för ett godt resultat. Hyggen med ett segt djupt moss- 

 täcke synas lämpligen böra få ligga ett par är, innan sådd företages, såvida 

 icke fara föreligger för en alltför stark utveckling af bärris. Omfattningen af 

 och kostnaden för hittills verkställda kulturarbeten framgå af nedanstående 

 tablå n:o 3. Såväl sådd som plantering ske i 1.5 m. förband. Fröåtgången 

 har i medeltal utgjort c:a 0,6 kg. per har, för de senaste åren endast något 

 öfver 0,5. I tablåns kostnadssiffror ingår äfven frövärdet, som vid de första 



I 



