NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOGSBRUKETS KKf)NOMI. 277 



I och med att viikesprisen å olika sortiment stadgade sig, kunde 

 det från skogsägarens synpunkt dock knappast vara eftersträfvansvärdt 

 att endast producera maximum af virke af livad slag som helst, utan 

 lika gärna en mindre kubikmassa, men af bättre kvalité, för hvilken 

 högre pris och totalinkomst kunde erhållas. 



Ofvergängen till fordran pä högsta viöjliga yicttobcliållning af skogs- 

 bruket ligger sålunda nära till hands. Sannolikt under inflytande af de 

 fysiokratiska lärosatserna vid 1700-talets slut upphöjdes denna fordran 

 på ^Iiogsta möjliga nettoafkastning från h varje del af latidets skogsmarks 

 till en nationalekonomisk dogm, hvilken hållit i sig ända till våra dagar, 

 i det att man i de flesta länder vid skötseln af statens och andra all- 

 männa skogar åtminstone delvis haft detta mål som ögonmärke. 



Nyss ha vi också sett, att Norrländska skogsvårdskommitténs majo- 

 ritet åter stannat inför samma yrkande för statens egna och under dess 

 utsyningstvång ställda skogar i Norrland. 



Alldeles oberoende af de invändningar, som från ytterligt räntabili- 

 letsifraiide håll gjorts mot dessa teorier, kan jag ej underlåta att mot 

 desamma göra följande anmärkning för bristande hänsyntagande till van- 

 liga ekonomiska kraf. 



Granskar man nämligen, huru afkastningen och det i skogsbruket 

 engagerade kapitalet förhålla sig vid olika omloppstider, ger vårt exem- 

 pel frän Malingsbo följande resultat: 



Omloppstid 40 50 60 70 So 90 100 iio 120 130 140 år 



Nettoafkastning pr hektar — 1,381,49 4,09 6,29 8,00 g. 40 10,48 11,37 11,98 12,20 12,20 kr. 



l>kning i nettot 2,87 2,60 2,io 1,71 1,40 i,oS 0,89 0,61 0,22 o.co » 



Behöfligt kapital pr hektar gi 129 1S4 252 325 402 481 560 63S 713 7S3 » 



Ökning i kapitalet 38 55 68 73 77 79 79 78 75 70 » 



Virkesförråd pr hektar i 



medeltal 32 48 67 86 104 120 136 150 161 171 I79klini. 



Häraf bekräftas hvad man länge vetat, nämligen att tilläm[)andet af 

 dessa teorier leder till långa omloppstider, ty maximiinkomst erhälles med 

 kr. i2,aopr hektar först vid 130- ä 140-ärig omloppstid. Granskar man 

 åter ökningens gång, visar sig, att endast en ringa inkomstökning i närheten 

 af maximum erhälles för hvarje i o-tal år stegrad omloppstid, och komma 

 inkomsterna, sedan maximum passerats, att med än mera förlängd om- 

 loppstid så småningom t. o. m. minskas till följd af rötor och kvalité- 

 försämring hos virket. Betraktar man samtidigt det för olika omlopps- 

 tiders bedrifvande behöfliga, af mark och virke bestående kapitalet, visar 

 sig en genomgående stegring i kapitalbehofvet med förlängd omloppstid. 



Den t. ex. 140-åriga omloppstiden måste nämligen ha c:a 64 % af 

 arealen täckt med skog öfver 50 år, medan den 70-åriga har 28 % af 



