NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOGSBRUKETS EKONOMI. 287 



Ansvaret hos fackmannen upphör dock icke med utredningens af- 

 levererande, ty hans skyldigheter som rådgifvare kvarstå oförminskade. 

 Härvid bör bland annat beaktas den gamla regeln, att alla häftiga 

 öfvergångar från en befintlig väl genomförd omloppstid medföra svåra 

 rubbningar i skogsbrukets ekonomi, hvarför omläggningar böra före- 

 komma hutVudsakligen då större olägenheter kunna exakt påvisas, och 

 bör sedan omförandet till det nya tillståndet så godt som alltid endast 

 ske successivt. 



När det gäller att afgöra lämplig omloppstid och behandlingsmetod, 

 är det — sade jag nyss — af flera skäl ej alltid säkert, att man bör 

 stanna på den punkt, där den teoretiska utredningen pekar på maximum 

 af räntabilitet. Dels kunna nämligen omständigheter tvinga till från- 

 gående af de rent ekonomiska synpunkterna, dels är den framlagda ut- 

 redningen ej fullt uttömmande, när det gäller val mellan t. ex. två om- 

 loppstider med lika räntabilitetsprocent. Sålunda gaf oss vårt exempel 

 samma räntabilitet, 2,3 °o, för både 60- och loo-årig omloppstid, men 

 en bestämd skillnad finnes t. ex. däri, att den förra skulle ge c:a 4 kr., 

 med den senare 10,50 i årlig afkastning. 



Jämför man säkerheten i företaget, så blir skillnaden äfven härut- 

 innan rätt stor. För den 60-åriga oinloppstiden skulle nämligen de all- 

 männa omkostnaderna utom afverkningskostnader uppgå till 56, men för 

 loo-årig endast till 30 % af bruttot. Medräknas jämväl alla utbetalningar 

 för huggning, körning, flottning m. m., så skulle för 60-årig omloppstid 

 utbetalningarna kunna beräknas till c:a 78 %, men för loo-ärig till 56 

 °o af försäljningarna. InträtTar t. ex. strejk eller svåra drifningsförhållan- 

 den, såsom under denna vinter skett, är ju ej osannolikt, att omkost- 

 naderna skulle kunna stegras med t. ex. 20 % öfver det vanliga. Vi 

 äro då ett sådant år uppe i c:a 94 % utgifter för 60-årigt, men 67 % 

 för loo-årigt skogsbruk. Skulle samtidigt ett krisår inträda i marknaden, 

 blir ju vinstmarginalen än knappare för det på uteslutande småvirkes- 

 drift baserade skogsbruket, hvarför dess räntabilitet i längden kan vän- 

 tas afsevärdt understiga den stabilare omloppstiden. 



Granska vi på detta sätt våra skogsbruks afkastningsbetingelser, 

 torde man i allmänhet kunna konstatera en tämligen obetydlig föränd- 

 ring hos räntabilitetssifiVan för en hel mängd, ett flertal decennier om- 

 fattande omloppstider, hvarför någon viss bestämd tidpunkt ej kan ut- 

 pekas såsom för produktionens afbrytande och trädets afverkning afgjordt 

 lämpligast, utan beror denna tidpunkt i mycket stor utsträckning på yttre 

 ekonomiska intressen, skogsbruket har att tjäna. 



Företagas dylika och andra liknande objektiva öfverväganden, skola 

 vi också helt enkelt finna hittills saknade motiv för de medellånga om- 



