2ÖÖ DISKUSSION. 



loppstider och moderata skogsbruksmetoder, som det sunda ekonomiska' 

 förnuftet utsofrat och i praktiken användt i alla civiliserade länder, tvärt 

 emot alla ytterlighetsträfvanden i både ena och andra riktningen. 



Så länge det sålunda ej dfvertygande och ovcderläggiigt hevisals. att 

 skogsbruket genom sin låga, löpande räntabilitet skulle ziara en för Sve- 

 rige så onaturlig och fördärflig näriyigsgren (!), att minsta möjliga kapi- 

 tal bör tilldelas detsamma, så länge måste vi anse oss ha rätt att som 

 mal för våra sträfvanden uppsätta ett •>' skogsbruk med bästa möjliga rän- 

 tabilitet-». Blir detta fastslaget, kunna vi med lugnt samvete nedlägga 

 den nu förda striden för att sedan ägna våra krafter åt större och tack- 

 sammare uppgifter. 



B. Diskussion. 



Skogschefen Henrik Petterson: Det yar icke något gladt budskap, som 

 inledaren gaf oss, då han som resultat af sina undersökningar pä medelgod 

 mark i mellersta Sverige meddelade, att han icke vid någon omloppstid funnit 

 högre räntabilitet än 2,49 %. Häraf skulle som konsekvens följa, att det 

 icke går för sig att uppdrifva det kapitaliserade värdet af årsafkastningarna 

 ens sä högt som realisationsvärdet, eller med andra ord, att skogen under an- 

 gifna förhållanden ständigt sväfvar i fara att sköflas. Ett dylikt uttalande är 

 så mycket mer nedslående, då det kommer frän en man, som visat att han 

 både vill och kan gå till botten med ett skogligt problem, och som därtill 

 förklarar sig biträda sträfvandet efter räntabilitet, hvarför man kunde hafva 

 all rimlig anledning förmoda, att han vid undersökningen uppmärksammat de 

 möjligheter till räntabelt skogsbruk, som verkligen tinnas. 



Emellertid är situationen visst icke så mörk, som inledaren framställde 

 den, hvilket en närmare granskning af hans eget material snart ger vid handen. 

 Vi tinna, att inledaren konsekvent värderat årsafverkningen med afdrag för 

 allmänna omkostnader, men förbisett samma omkostnader vid värderingen af 

 det skogskapital, som man begär, att årsafverkningen skall förränta. Tabellen 

 å sidan 92 af inledarens uppsats i tidskriften visar för t. ex. 70-årig omlopps- 

 tid en räntabilitet af 2,49 %, hvilken erhållits genom att sätta en nettobe- 

 hållning af 6,29 kr. per hektar i procentförhållande till ett kapitalvärde af 

 252 kr. Nettobehållningen 6,29 kr. är återstoden, sedan från skördens värde 

 kr. 11,21 afdragits allmänna omkostnader med 4,92 kr. I kapitalvärdet ingår 

 dels 202 kr. såsom rotvärdet af saluduglig skog utan något som helst afdrag 

 för allmänna omkostnader, dels sammanlagdt 50 kr., hvilka utgöra det beräknade 

 värdet af icke saluduglig skog och marken. 



I fråga om afdraget för allmänna omkostnader gjorde föredraganden nyss 

 det påpekandet, att här är fråga om uthålligt skogsbruk, och att man därför 

 vid värdering af skogskapitalet icke behöfver taga hänsyn till de kostnader, 

 som erfordras för skogskapitalets realisation pä en gäng eller till den kultur- 

 kostnad, som efter realisationen blefve nödvändig. Jag tror, att man ser saken 

 klarast, om man diskuterar den ur bägge dessa synpunkter, alltså under för- 

 utsättning af dels ögonblicklig realisation och dels uthålligt skogsbruk. 



Om vi för detta ändamål återgå till uppgifterna för den 70-åriga om- 



