NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOGSBRUKETS EKONOMI. 28g 



loppstiden, sä erinra vi oss, att vid ärsafkastningens värdering afdragits för 

 allmänna omkostnader 4,92 kr. Denna post finnes närmare specificerad ä 

 sidan 90 och innehåller den för förvaltning 1,20 kr., bevakning 0,95 kr., 

 kulturer 0,53 kr., fasta skogsarbetare 0,96 kr., skatter och onera 0,78 kr. och 

 diverse 0,50 kr., allt årliga omkostnader vid uthållig drift jjer hektar af hela 

 skogsarealen. 



Af dessa omkostnader måste större delen utgå äfven vid en ögonblicklig 

 realisation. En sådan kan icke företagas utan vare sig förvaltning eller be- 

 vakning, och sannolikt är att båda dessa utgiftsposter per har räknadt blefve 

 afsevärdt högre vid en realisation än vid fortsatt drift. En sköfling af hela 

 skogstillgången förutsätter med nödvändighet kulturer, som säkerligen blifva 

 dyrare än vid successiv afverkning. Så ha vi utgiften för fasta skogsarbetare. 

 Inledaren beräknar, att en dylik fast skogsarbetare uträttar ett årligt arbete 

 för 800 kr., och att han kostar jordägaren i medeltal 125 kr. ärligen, mot- 

 svarande en indirekt arbetslön, som uppgår till 15,6 % af den kontanta. 

 Vid skogens afverkning på en gång räcka naturligtvis de fasta skogsarbetarna 

 ej till, utan måste främmande folk inkallas, och dä blir arbetet minst dessa 

 15,6 % dyrare än förut, hvartill hänsyn måste tagas vid realisationsvärdets 

 beräknande. Ej heller frän skatter går sköflaren fri som bekant. Allt som 

 allt, en sköfling af en hel skogsegendom är ej möjlig, utan en hel del be- 

 tydande kostnader af det slag, som lektor Jonson inräknat bland allmänna 

 omkostnader för årsafverkningen, men förbisett vid skogens värdering. 



Värderar man återigen skogen efter dess s. k. teoretiska realisationsvärde, 

 d. v. s. utan hänsynstagande till den ökning af vissa omkostnader och minsk- 

 ning af andra, som åtfölja skogens totalafverkning, så är det utan vidare 

 klart, att alla de omkostnader, som lagts på den årliga afverkningen också 

 måste läggas på kapitalet för att man skall få fram ett riktigt förhällande 

 dem emellan. Svårigheten är då endast att rätt fördela dessa allmänna om- 

 kostnader på de olika åldersklasserna, så att skogskapitalets belastning blir 

 rätt afvägd. Detta är ett viktigt och intressant problem, och jag begagnar 

 tillfället uttala min tacksamhet till lektor Jonson för det arbete han nedlagt 

 pä denna frågas lösning, äfven om jag måste protesera mot hans sätt att 

 bearbeta sitt material. 



Gä vi så till de i beräkningen införda värdena pä ungskogen och marken, 

 så äro dessa godtyckligt uppskattade och hafva därför ej obetingadt vitsord. 

 Det är emellertid gifvet, att om man med vissa beräknade ungskogs- och 

 markvärden endast får en räntabilitet af 2,49 %, så är detta ett bevis på att 

 uppskattningen varit för hög. Häremot har inledaren beträffande marken in- 

 vändt, att ett värde af 30 kr. per hektar är en man och man emellan ofta 

 nämnd låg siffra, men visar detta endast, att praktiken vid sin uppskattning 

 af markvärdet tagit hänsyn till en beräknad framtida prisstegring, som in- 

 ledaren bortsett frän. 



Det är heller icke troligt, att praktiskt folk skulle vilja köpa skogsmark 

 till ett pris, som gjorde ett räntabelt skogsbruk därpå omöjligt. Den anförda 

 siffrans riktighet bestrider jag därför helt och hållet. En undersökning af 

 markvärdet å en skog med de af inledaren antagna förhållandena, utförd efter 

 den ränta pä räntametod, hvarom nyss talats, visar också vid en antagen 

 räntefot af 3 % markvärden, som, beroende på skötseln, växla mellan 5 och 

 30 kr. Jag har därvid tänkt mig olika slag af gallringar, men det blir i alla 



SkogsvHrdsforeniiigens Tidskri/t. altm. delen. igt.J. 20 



