NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOGSBRUKETS EKONOMI. 29 I 



Frånsedt gallringarnas inverkan kan man dock med fog göra åtskilliga 

 anmärkningar mot själfva utredningen. Sålunda finner man, att realisations- 

 värilet är för högt, alldenstund skogsodlingskostnaden och vid realisation di- 

 rekt utgående skogsaccis och skogsvårdsafgifter, ej fråndragits detsamma. Kul- 

 turkostnaden, som vid uthållig skötsel beräknats till 40 kr. per hektar, kan 

 vid realisation ej beräknas lägre än till 50 kr. Skogsaccis och skogs värds- 

 afgift utgör 3,^ '„ af rotvärdet, i detta fallet det beräknade värdet. Omkost- 

 naderna för förvaltning och bevakning böra kunna nedbringas och blifva i hvarje 

 fall mindre pä enskilda skogar. Genom förenkling i förvaltningen, större 

 arbetsintensitet torde denna utgiftspost äfven beträffande de allmänna skogarna 

 kunna nedbringas i förhållande till siffrorna i utredningen. 



Anmärkningsvärda äro afsättningsförhällandena, hvilka kunna betecknas 

 som synnerligen ogynnsamma, ja, man kan nästan säga äro mera undantag 

 än regel för landet söder om Ualälfven. Möjligheterna att vinna afsättning 

 för pappersved inverkar högst väsentligt på priset för smådimensionerna, hvilka 

 härigenom få ett helt annat och högre värde. Detta inverkar ju ej direkt 

 på e.xemplet, alldenstund med det högre priset också följer högre realisations- 

 värde. För räntabiliteten har det däremot den största betydelse, då värdet af 

 äfven det första gallringsvirket blir relativt stort, hvilket helt naturligt ej är 

 fallet, då detta ej kan värdesättas som annat än kolved. 



Då jag nyligen varit i tillfälle att verkställa undersökningar liknande de af 

 lektor Tor Jonson relaterade i hufvudsak enligt samma metoder, som af honom 

 användts, men de skogsbestånd, som varit föremål för undersökning, aldrig 

 varit underkastade ordnad skötsel utan under de senaste 60 åren upprepade 

 gånger planlöst dimensionsblädats, kan hufvudresultatet möjligen vara af in- 

 tresse. Skötseln af skogarna ' i fråga kommer framdeles att baseras på pro- 

 duktion af pappers\ed. 



Omloppstid 40 50 60 70 80 år 



„, .. , j slutafv. I, si 7,5) i.sl 1,4) 1.3I 



Skörd;,..., ;i,7 1,9 /2,i 2,2 /■?,./ 



( hjalpg. o,2J o,4J o,6( 0,8 1 i,ij 



Nettovärde kr. 2,51 3,66 4,37 5,2.; 5,,vv 



Virkesförråd kbm. ... 26 39 47 55 60 



Virk:s- o. markkapital 90 iii 153 192 228 



Nettoränta % 2,.so ,?,jr) 2,85 2,70 2,55 



Jag har användt samma siffror för de allmänna omkostnaderna, som 

 Lektor Tor Jonson utom för fasta skogsarljetare, där någon sänkning blif\it en 

 följd af den högre afkastningen. 



Det är emellertid att märka, att marken på grund af för ringa slutenhet 

 hos bestånden i fråga i detta fallet ej är fullt utnyttjad, hvilket in\erkar på 

 de absoluta resultaten. 



Räntabiliteten kulminerar redan vid 50 är beroende på den jämförelse\is 

 ringa värdeökningen af dimensioner med tilltagande groflek. 



För de mindre och de medelstora enskilda skogarna kan utgiftsposten 

 minskas med minst 25 X, då kostnaderna för förvaltning och bevakning ej 

 få och behöfva bli så höga, som de af lektor Tor Jonson beräknade. En dylik 

 minskning i utgifterna inverkar genast betydligt på räntabiliteten. 



' I Jönköpings l-in. 



