!94 DISKUSSION. 





,1 de afverkade tnarkenia.i> Häraf framgår att det kapital, hvarpå jag begär 

 ränta, är det verkliga realisationsvärdet och alls icke det bruttovärde herr 

 Jonsson behagar gifva namn af realisationsvärde. 



Om nu icke denna formulering varit nog tydligt, hvilket jag tycker den 

 är, kunde lektor Jonson omedelbart i fortsättningen funnit ett exempel ])ä en 

 kalkyl öfver realisationsvärdet, i hvilken kostnaderna äro specificerade, och vidare 

 uppdelade på direkta och indirekta kostnader. Jag tager mig friheten anföra äfven 

 den kalkylen: 



»Det virke, som vid afverkning erhålles, är efter utdrifning och transport 

 till förädlingsverk värdt kr. 235,000: — . 



Kostnader: 



Köpeskilling kr. 100,000: — 



Utdrifning och flottning » 80,000: — 180,000: — ■ 



Administration » 20,000: — 



Skatter ; » 5i°°°: — 



Kulturk. o. ränta å fröträd o 5)°°°: — 



I års ränta å köpeskilling » 6,000: -»- 



i/„ 9 » » öfr. kostnader 100,000 » 3,000: — 



Div. kostnader '> 1,000: — 



Risk och vinst » 1 5,000: — 55,00 0: — 



Kronor 235,000 : — 



M bruttovärdet kr. 235,000: — 



skola alltså betalas direkta kostnader: drifning och flottning » 80,000: — 



och återstår »rånetton kr. 155,000: — 



hvaraf yttcrhgare afgå indirekta kostnader Vr. 55,000: — 



Återstår »netto-netto» kr. 100,000: — » 



Dessa 100,000 kronor betecknas af mig som det realisationsvärde, hvarä 

 skogen bör lämna ränta. Det måste väl också anses, att ett så beräknadt 

 värde öfverensstämmer med begreppet realisationsvärde. 



Nu har lektor Jonson på sid. 93 och 96 i sin afhandling meddelat, 

 att han utan tvekan anser det s. k. realisationsvärdet böra i ett fall som detta 

 läggas till grund för värderingen af den saludugliga skogen, detta utan någon 

 slags förklaring af hvad kan menar med realisationsvärde. Skillnaden mellan 

 herr Jonsons och mitt realisationsvärde i ofvanstående kalkyl är de indirekta 

 kostnaderna, som uppgå till ej mindre än 55,000 kronor. 



Herr Jonson förutsätter alltså, att en realisation skall kunna försiggå 

 utan förvaltning, genom arlfctare, körare och flottare, hvilka skulle utföra 

 realisationen. Huru detta skall utfalla, och huru han vid realisationen skall 

 slippa ifrån att betala skatter, kulturkostnader m. m. m. m., torde han få 

 svårt att förklara. För en enda årsafverknings uttagande beräknar han där- 

 emot högst betydande sådana kostnader, snarare öfver- än understigande de af 

 mig beräknade. Denna brist på harmoni i kalkylen gör, att ett visst antal 

 träd, som under rubriken »saluduglig skog» upptagits till, exempelvis 155 

 kronor, vid afverkning icke lämna mera än 1 00 kronors behållning. Sä grund- 

 ligt har herr Jonson misstagit sig på begreppet realisationsvärde. Jag protes- 



I 



