NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOOSBRUKETS EKONOTMI. 295 



terar dels mot förfarandet att i en athandling, som gör anspråk pä vetenskap- 

 lighet, sä fullständigt gä ifrän vedertaget språkbruk och heräkningssätt, dels 

 emot herr Jonsons sätt att kritisera mina uttalanden utan att öppet meddela, 

 att mina förutsättningar, som tydligt angifvits, äro helt andra än hans. Icke 

 med ett ord omnämner herr Jonson, att han lagt ett för oss nytt begrepp under 

 sitt uttryck realisationsvärde; man måste gä igenom hans siffror för att komma 

 underfund därmed. Den definition, som skulle fordras för ett rätt förstående 

 af herr Jonsons realisationsvärde, saknas alldeles. 



För skog med 8o-ärig omloppstid, d. v. s. en skog som består af frän 

 I — 80 är lika fördelade åldersklasser, U])pgifver herr Jonson följande värden 

 per hektar: 



mark 30 kr. 



icke realiserbar skog 18 » 



realiserbar skog 277 » (bruttovärde) 



Summa 325 kr. 



Arsafverkningens bruttovärde å rot är pr hektar 12,76 kr., hvaraf skola 

 betäckas 



indirekta kostnader med 4,76 kr. 



och återstår nettovärde ä rot 8,00 » 



görande 2,46 procent af värdet på i hektar. Jag skall som hastigast korrigera 

 denna kalkyl. 



De indirekta kostnaderna 4,76 kr. utgöra 37 procent af bruttovärdet ä 

 rot. Under antagande att en realisation af skogskapitalet drager samma pro- 

 portion indirekta kostnader (omkostnader), som realisationen af ärsafverk- 

 ningen, skall bruttovärdet ä den realiserbara skogen härofvan, 277 kr., sänkas 

 med 37 procent eller 102 kr., hvarvid realisationens nettovärde visar sig uppgå 

 till 175 kr. per hektar. Denna summa är det minimikapital, som enligt min 

 lormulering af räntabilitetskrafvet skall förräntas medelst nettoafkastningen, 8 

 kronor, som utgör 4,6 procent af skogsvärdet, 175 kr. men endast 2,46 

 procent på herr Jonsons bruttovärde, 325 kronor, allt per hektar. Detta kan 

 synas som ett blott och bart jonglerande med siffror och det kan medgifvas 

 att det så är, men jag ber få påpeka, att det icke är jag, som gjort mig 

 skyldig härtill, då jag endast visat, hvilken ränta den af herr Jonson uträk- 

 nade nettoafkastningen utgör pä skogens realisationsvärde, beräknadt så att 

 det motsvarar hvad en realisation skulle gifva, hvilket värde är det minimi- 

 belopp, pä hvilket skogen måste lämna ränta, för att det icke skall vara direkt 

 vinstgifvande att sköfla skogen. 



Dä årsafverkningen af herr Jonson sä beräknats, att skogens virkeska]Mtal 

 till såväl kvalitet som atkastningsförmåga bibehälles, allt under det kulturkost- 

 naderna bestridas med 50 kr. pr hektar af hvarje års bruttobehällning, sä 

 underhåller och föryngrar skogen sig själf och lämnar därutöfver 8 kr. per 

 hektar i afkastning, hvadan anledning icke finnes att debitera ränta på kultur- 

 kostnad och icke realiserbara bestånd, hvilket herr Jonson gör, då han in- 

 räknar ett värde å icke realiserbar skog i det värde som skall förräntas. Där- 

 emot finnes anledning debitera ränta pä markvärdet, i den mån sådant före- 

 finnes. Är räntan 4 procent, kan skogsafkastningen, 8 kr. 



