30 2 DISKUSSION. 



i sin helhet, för hvilken skog som helst och när som helst, helt enkelt kan 

 netto uttagas och öfvertlyttas till annan penningeplacering. För att undvika 

 dylikt missförstånd, vill jag därför nu påpeka, att denna betydelse ej inlägges 

 i sagda term, ty speciellt pä större egendomar kan detta värde vara mycket 

 svåråtkomligt genom direkt afverkning och försäljning, då forcering kan med- 

 föra afsevärda värdenedsättningar. Min afsikt med termen »realisationsvärde» 

 är att för beståndet få fram en värdesynpunkt i motsats dels mot omkostnads- 

 värdet, erhållet genom summering af grundläggningskostnader med ränta, dels 

 mot kapitalvärdet erhållet genom beräkning af framtida inkomster. Detta 

 »realisationsvärde», är sålunda ej något direkt uttryck för det nettobelopp, som 

 genom skogens sköfling under alla förhållanden kan uttagas. Fall finnas dock 

 otvifvelaktigt, då realisering till detta jiris kan låta sig göra äfven af egen- 

 domen i sin helhet, ehuru tanken på dylik sköfling naturligtvis är fullkomligt 

 främmande för det resonemang, som sysslar med olika omloppstiders inbör- 

 des räntabilitet. 



Jägmästare Petterson anmärkte nyss, att jag skulle ha beräknat bestän- 

 dens värde å rot för högt, emedan några allmänna omkostnader ej skulle på- 

 lagts för virkets tillredning och utfrakt m. m. Detta yttrande torde bero på, 

 att anmärkaren ej läst rätt innantill, ty i min instruktion för värdesättningen, 

 sid. 77 — 78 är för kolen pålagdt 50 öre pr läst i »diverse kostnader», inne- 

 fattande tillsyn, kolemottagning m. m., och för timret ha för olika toppdimen- 

 sioner pålagts 0,6 ä 2 öre pr kbft för »stämpling, aptering, tumning, till- 

 syn m. m.», hvilket jag ansett förslå till att täcka de kostnader, som utöfver 

 arbetslönen för huggning m. m. oundgängligen medfölja en afverkning af en 

 rotstående virkesjjost. Om anmärkaren önskar diskutera summans rätta storlek, 

 är jag gärna med, men att posten är negligerad, tillbakavisar jag bestämdt. 



En annan talare har velat pästä, att jag användt för låga pris ä smävirket, 

 som hellre borde apterats till pappersved än till kol. Jag vill härtill svara, 

 att man apterar ej virke till pappersved på skogar, där pris och afsättnings- 

 förhällanden såsom här lämna höi^re beliålhiing genom t. ex. kolning. Vinterns 

 pappersvedpris var, om jag minns rätt, 1 8 öre pr kubikfot toppmätning inom 

 bark, hvilket pris, om man undantager den egendomliga stipuleringen om topp- 

 mätning, åtminstone för Norrlandsälfvarna torde vara rätt normalt. Efter 

 afdrag för huggning, körning, flottning m. m. ger dock detta bruttopris lägre 

 behållning än kolning till 12 kr. per läst med gynnsamma utdrifningsförhål- 

 landen till välbelägna hyttor, hvarvid Säg öre per kbft midtmätning på bark 

 erhölls netto, ett pris som för dessa småvirkesdimensioner ingalunda kan anses 

 lågt, snarare tvärt om, därest skogsbruket ses i stort. 



Anmärkaren tycks också ha glömt, att mitt exempel rör sig om skogar, 

 som beräknats innehålla c:a ^/, tall och endast ' '3 gran, hvarför det endast 

 skulle vara för skogar med särskildt gynnsamt läge för t. ex. propsförsäljning, 

 som afsevärdare höjning af småvirkets värde kan påvisas. Lika säkert är dock, 

 att mänga skogsägare ha anledning att afundas det nettoutbyte, som de klenaste 

 dimensionerna å Malingsbo betinga. 



Jägmästare Carbonnier anmärkte, att jag icke utfört beräkningarna pä väl 

 vårdade arealer, utan pä skogar, som skötts mindre tillfredsställande. Möj- 

 ligen föreligger härvidlag kanske något missförstånd frän hans sida, dä näm- 

 ligen dessa skogar mycket länge stått under fackmässig värd, och ha de på 

 många håll rönt berättigad uppmärksamhet för sina jämna och vackra bestånd, 



