NÅGRA SYNPUNKTER RÖKANDE SKOGSBRUKETS EKONOMI. 315 



ökadt antal timmerkojor och stallar m. m. RealisationsvärJct kan ej be- 

 räknas efler samma pris som värdet af en raiilii^ årso/Tcrkning. 



Generaldirektör Fredenberg säger i aprilhiittet för 1912 pag. 186: »Med 

 det sagda har jag velat tramhålla — — 3) att man bör kunna räkna med en 

 dyrhetstillväxt af 2 %, — 4) att alltså 5 \ i själfva verket erhålles, — 5) att 

 detta likväl gäller endast under förutsättning, att virkesförrådet närmar sig 

 normal storlek och beskaffenhet — — 



Värmländska rikstaxeringen resulterade i massatillväxt % — 3,5 

 Antagas med Fredenberg kvalitet och dyrhetstillväxt .. %" — 2,0 



Sä ha vi 5,5 /^ 



Herr Jonsons tabell VI har icke kunnat bortskymma en sak, och det 

 är, att räntabiliteten är jämförelsevis bra vid 70-års åldern eller vid tiden 

 för massatillväxtens kulmination. 



De ]irocentl)eräkningar, jag gjorde i igog års tidskrift pä grundlag af 

 hr Wallmos uppgifter i 1907 års inledningsföredrag, ansluta sig till liknande 

 resultat. Jägmästare Anderssons beräkningar peka ät samma håll. 



IJröja vi kvar något vid toppen at kurvan för massatillväxtens kulmina- 

 tion, sä kunna vi alla åtminstone vara ense därom, att vid den tidpunkten 

 erhälles den största kubikmassan ur skogarna. Nästa fråga att öfverväga blir, 

 om de största värdena af virket skapas antingen genom fortsatt skogsproduk- 

 tion eller genom skogens användning som råvara i någon träförädlingsindustri. 



Herr Jonson har bragt pä tal frågan om skogen som råvaruproducent 

 för industrien och dess inverkan på omloppstiden. Jag skall som hastigast 

 antyda några synpunkter. Lätom oss då tänka efter, huru mycket en kubik- 

 meter rundvirke i olika förädladt skick väger vid export i handelsbalansen. 

 Jag börjar med trävarurörelsen som äldst. Huru mänga kubikmeter sägtimmer 

 åtgå till en petersburgsstandard r 



I Norrland beräknas ätgä 7 kubikmeter rundvirke efter toppkuberadt mätt. 

 Längre söderut beräknas åtgå 8 kubikmeter kuberadt efter midtmätt. Dessa 

 uppgifter öfverensstämma. Hvad är exportvärdet pä en petersburgsstandard? 

 Den frågan har diskuterats efter hvad jag sett i tidskriften förliden oktober 

 inom föreningen, och priserna, som det dä rörde sig om, voro betydligt un- 

 der 150 kronor. För att icke skämma trävaruindustrien skall jag antaga 

 detta medelpris som uppnäeligt. Dividera vi 150 med 8, erhålla vi som 

 kvot kr. 18,75, hvilket utgör exportvärdet af en förädlad kubikmeter sägtim- 

 mer. Dock bör afgå för importerade materialier vid sägningen och hyflingen 

 af t. ex. maskinoljor och annat, taxerade till kr. 0,75 pr m^. Återstår alltså 

 som rent exportvärde för en kubikmeter 1 8 kr. 



Vi gå nu vidare till de olika sätten för förädling af skog till pappers- 

 massa och papper. Jag börjar med slipmassa. Till en ton torrtänkt massa 

 ätgä 3 kuliikmeter pappersved fast mått. Exportvärdet för en ton torrtänkt 

 oemballerad slipmassa är c:a 70 kronor. Divideras 70 med 3, lär man som 

 kvot kr. 23,33. För importerade matermlier torde böra afgå kr. 1,33. Ut- 

 vunnet exportvärde at en kubikmeter slijived är alltså kronor 22. 



Vid förädlingen till cellulosa (sulfit och sulfat) åtgå 5 m'' fast mått till 

 en ton. Medelpriset för blekt, lättblekt och stark kvalitet antages vara kr. 

 130 pr ton i exporthamn. Divideras 130 med 5, få vi som kvot 26, hvari- 

 frän bör afgå för importerade materialier c:a kr. 4, då kronor 22 skulle 



