3l6 DISKUSSION. 



vara utvunnet exportvärde å en kubikmeter cellulosaved. Jag har ej beräknat, 

 hvad som utvinnes i biprodukter i lutar och afgående gaser. 



Komma vi slutligen till den förädling, som pappersstadiet innebär, kan 

 exportvärdet lågt räknadt sättas till kr. 220 pr ton i exporthamn. Huru 

 mänga kubikmeter åtgå till en ton papper? Jo, 10 procent mera än vid cel- 

 lulosatillverkningen, således 5,5 m^, som dividerade i 220, ge 40 som kvot. 

 Härifrån bör afdragas för importerade materialier, som jag taxerar i värde 

 till kr. 7 pr åtgången kubikmeter. Utvunnet exportvärde af en kubikmeter pap- 

 persved vid papperstillverkningen torde röra sig kring 32 kronor. 



Af I kubikmeter sågtimmer utvinnes alltså i nationellt värde kr. 18 



» » slip- och cellulosaved till massa » 22 



» » » » till papper » 32 



Häraf synes framgå, att det ej kan vara tal om att låta skogen stå 

 längre än till massatillväxtens kulminationstid utan stora nationella förluster, 



att trävarurörelsen skapar mindre nationella värden än pappermassesindu- 

 strien och att denna skapar mindre värden än pappersindustrien. 



Utvecklingen synes gå i rätt riktning. Exportvärdet af trämassa och 

 papper är för 1912 uppe i ett belopp af mellan 140 och 150 millioner kro- 

 nor, under det trävarorna för senaste statistikår (191 1) stå i cirka 180 mil- 

 lioner kronor. Många år torde ej förflyta, förrän massa och papper öfver- 

 flyglat trävarorna. Detta är något för skogsmän att observera. Att arbeta 

 med omloppstider, som gä ut öfver massatillväxtens kulmination, då stora 

 nationella förluster därmed åsamkas landet, torde icke vara försvarligt. 



Det var särskilt ett yttrande, som väckte min förvåning. Herr Jonson 

 sade nämligen något ditåt, att vi borde stryka ut ordet bankränta ur vår 

 ordlista såsom icke stående i samband med uthålligt skogsbruk. 



Nej, mina herrar, jag anser, att det ordet i stället bör tryckas med fet- 

 stil. Sä länge det finnes kapital, finnes det banker, och så länge det finns 

 banker, finns det bankränta, och då må man förlåta, om man påstår, att 

 det är absolut nödvändigt att i praktiken räkna med den äfven inom skogs- 

 hushållningen. 



Genom den förklaring, som hr Jonson lämnat ötver sina beräkningar, 

 och huru de skola förstås, framgår liksom af föredraget, att nettoräntabiliteten 

 i tab. VI icke innefattar totalräntabiliteten, enär bland annat gallringarnas 

 stora inflytande med afsikt lämnats utanför diskussionen denna gång. 



Jägmästare Ernst Andersson: För herr Jonson, som nyss fått sin teo- 

 retiska utredning om skogens räntabilitetsmöjligheter färdig, har det gifvetvis 

 varit mycket tillfredsställande att kunna verifiera densamma med praktiska 

 resultat af sådan bredd och noggrannhet, som den sachsiska skogs/öi-valtnhigens 

 bokslut för de sista 50 åren. Men enligt min mening har han fullständigt 

 missförstått dessa bokslut, hvilket är så mycket märkvärdigare, som de synas 

 vara otvetydiga och innehålla alla hufvudsiff'ror, som erfordras för räntabili- 

 tetens beräknande. I själfva verket bevisa dessa bokslut något helt annat, 

 än herr Jonson tror. Sammanhanget är följande. Herr Jonson har funnit att 

 normala skogars räntabilitet i Sverige utgör vid en omlopstid af 



