322 



DISKUSSION. 



växtprocenten i fråga, men när jag nu gör det, sä sker det med all reserva- 

 tion och under uttalande, att det ej alls är omöjligt, att kurvan i framtiden 

 kan behöfva undergå vissa jämkningar. 



Tabell 2. För att få fram den tillväxtprocent, jag anser som den 

 mest eftersträfvansvärda, och som beskref den prickade kurvan å tabell i, 

 som herrarna sågo, måste man, som nyss sades, angripa beståndet härdare, 

 än som hittills skett, då det nått 50 är och däröfver. Den prickade kurvan 

 å tab. 2 utmärker det af mig förordade virkesuttaget i kbm. per hektar för 

 olika åldrar. Den hela kurvan är det af jägmästare Jonson beräknade virkes- 



Tabell ^ 

 Förafverknin^ per år kbm . ^ ' ' 



Kbm. enligt: WalLmo. Jonson . Ma oss . J 



7 ■ 



30 ^0 50 60 70 80 90 100 110 120 150 1^ 



år. 



uttaget å Malingsbo-bestånden, och den streckade kurvan betecknar enligt 

 jägmästare Maass virkesuttaget i s. k. normalbestånd, allt beräknadt för boni- 

 tetsgraden 0,6 enligt Maass eller 0,8 enligt Westberg. 



Betrakta vi jägmästare Jonsons Malingsbo-kurva, så stiger den aldrig öfver 

 3 kbm. utan maximerar med cirka 2,75 kbm. per är och hektar vid beståndets 

 100 — iio:e år. Virkesuttagets maximum å jägmästare Maass' kurva inträffar 

 vid beståndets 50 — 6o:e är med 3 kbm. för att därefter sjunka undan för 

 undan. Här ligger således felet i den gamla hushållningen. Man har bort- 

 tagit för liten massa ur bestånden, i det man inskränkt sig till att tillvara- 

 taga endast de träd, som torkat eller blåst omkull i beständen. Betrakta vi 

 åter mitt virkesuttag, så stiger det kraftigt från beståndets 50 — 6o:e är för 





