NÅGRA SYNPUNKTER RÖRANDE SKOGSBRUKETS EKONOMI. 327 



frågan. Gifvet är dock, att man måste betrakta skogens värde och dess af- 

 kastning i dess helhet, när man skall bestämma omloppstiden, och icke endast 

 betrakta enstaka företeelser. Man får, som sagdt, icke resonera som den 

 där, som går ut på hafreäkern och tittar efter, om det eller det strået växer 

 med 5 % , och, när de så icke längre göra, vill omlägga hela egendomens 

 hushållning efter nya principer. 



Den strid, som under senaste tiden här utkämpats, har i själfva verket icke gällt 

 högre eller lägre omloppstid, utan har gällt en helt annan sak. Ty frågan har kom- 

 mit i ett särskildt läge därigenom, att några herrar fordra, att vi skola hafva full hank- 

 ränta pa skogens realisationsvärde. Detta är en helt annan fråga än om hög eller 

 låg omloppstid. Det är helt enkelt frågan om skogens vara eller icke vara. 

 Kapten de Verdier sade nyss, att vi icke skola sätta högre värde på skogs- 

 egendomar, än att vi kunna fä 5 %" i afkastning, men dä vill jag fråga honom : 

 Får jag köpa Gustafsfors på de villkoren? 



Kapten de Verdier: Ja, vi skola senare talas vid och ackordera om 

 den saken. 



■ Öfverjägmästare Wallmo : Ja, vi kunna ju göra upp affären sedan. 



' Jag kan framlägga många konkreta fall. Under min verksamhet såsom 

 öfverjägmästare har jag under arens lopp fått uppskatta åtskilliga egendomar, 

 större och mindre. Jag har gjort beräkning öfver den högsta afkastning, som 

 kan näs å skogsegendom under fullt fullt modern skötsel, och med ledning 

 däraf har jag beräknat den procent, som kan erhållas pä realisationsvärdet. 

 Det finns dä ingen möjlighet att med utgångspunkt från det verkliga handels- 

 värdet på egendomen fä en afkastning af 5 %', icke ens 4 %". Utan om 

 man skall tillfredsställa den här uttalade fordran på full bankränta å egen- 

 domens realisationsvärde, så måste ovillkorligen tillgripas af kapitalet, d. v. s. 

 öfverafverkning ske. Och detta är det, som är det betänkliga med den nya 

 princip, som lancerats här. Den uppmuntrar direkt till skogssköfling. Vill 

 icke föreningen reagera mot en sådan princip, som medfört en sä dålig luft i 

 föreningen pä sista tiden, så kommer jag för min del att gä tillbaka till skogen, 

 ty där är verkligen luften friskare. 



Skogschefen Arvid Nilsson: Jag skulle icke ha upptagit tiden med ett 

 yttrande, om icke så härda ord här yttrats mot de s. k. räntabilisterna inom 

 skogsmannakåren. När jag läste lektor Jonsons sista publikation, kände jag 

 mig tacksam för det goda siffermaterial han lagt fram till grund för kalky- 

 ler, men pä samma gång erfor jag en ofantligt stor besvikenhet öfver upp- 

 satsen öfverhufvud taget, därför att den säger sig behandla materialet och de 

 framkomna meningarna på ett objektivt sätt, fastän, efter hvad jag förstår, 

 ett mindre objektivt bemötande och en mindre objektiv granskning af mot- 

 ståndarnas uppfattning väl sällan framkommit under skenet af vetenskaplig 

 behandling. Hvad de skogsmän yttrat, som arbeta för att anpassa vår skogs- 

 hushållning efter allmänt gängse ekonomiska lagar, det har, såsom ju också 

 jägmästarna Ernst Andersson och Henrik Petterson frapihållit, varit fotadt 

 på sträfvan icke blott efter räntabilitet utan äfven efter uthållighet i skogs- 

 bruket. De realisationsvärden, som det under sådana förutsättningar i prak- 

 tiken tillkommer skogsbrukaren att förränta, måste därför i motsats till inle- 

 darens realisationsvärden beräknas efter afdrag af alla omkostnader för 

 skogsbruket. 



