Hvad skall man plantera? 



k god löfskogsjord (ler- och kalkrik jordman). 



Ask (i fuktiga lägen), ek, l)ok, ^ Douglasgraii, sitkugraii, silfver- 

 (under öfverbestånd), alm, lönn, gran m. fl. abiesarter. 

 klibbal (i fuktiga lägen), valnöt. | 



Å god barrskogsjord (morängrus). 



Ek, ask, klibbal, björk, bok, lönn. j Gran, tall, lärk, Douglasgrun, silf- 



I vergran, eitkagran, abies comolor, 

 I ab. nordmanniana. 



Å god ljungmark (där enen visar trefnad). 



Ek, björk, al, lönn, alm. I Gran, tall, Douglasgran. lärk, 



I Banksianatall. Sitkagran. 



Å dålig ljungmark (där enen saknas eller är lågväxt). 



Björk, öråal. I Banksianatall, tall, bergtall, hvit- 



I gran, (alba, pungens). 



Å mager sandmark, flygsand o. d. 



Gråal, poppel, alm, robinia, björk 

 ek, rönn, lönn, fläder. 



Banksianatall (icke i blåsigt läge) 

 österrikisk tall, strandtall, hvitgran 

 bergtall. 



I blåsiga lägen (kustland o. d.). 



Gråal, poppel, ek, oxel, björk, alm, I Hvitgran, bergtall, österrikisk tall, 

 nafverlönn. | cembratall (å bergbunden mark). 



I kalla lägen (uppdikad kärr- och mossmark). 



Al, björk, ek samt å kärrjord | Banksianatall, tall, contortatall, 

 ask och pil. | bergtall. 



Till vindskydd kring åker och tomt el. d. 



Oxel, afvenbok, bok, hassel, frukt- j Hvitgran, bergtall,- silfvergrau. 

 träd, gråal, nafverlönn. | .sitkagran. 



Till häckar. 



H.öga: Afvenbok, bok, oxel, alm, 

 nafverlönn, vildapel, kvitten. Låga: 

 Liguster, hagtorn, caragana, ek, 

 (kring rabatter), buxbom, lind, rosa 

 rugosa. I 



Längs vägar. 



Idegran, gran, sitkagran, hvit- 

 gran, silfvergran, cypress. 



Adelgranar, ipectinala, concoior, 

 nordmanniana nobilis m. fl.) piceu 

 pungens, cembratall. 



Lönn, kastanj, lind, oxel, rönn, 

 fruktträd, björk, blandade eksorter, 

 fruktträd. 



Till gagn för villebrådet. 



Qvercus ilicifolia, nafverlönn, ka- I Enbuskar, borgtall 

 stanj, hassel, asp, rönn, hägg, harris. 

 caragana. i 



