FÖRBRUKNING AV VIRKE TILL HUSBEHOV 11 



Dessa priser torde ungefärligen motsvara dem, som betalades för trä- 

 varor av olika slag pä \"äster9orrlands läns landsbygd före kriget. 



Sedan det insamlade materialet sålunda bearbetats å primärblanketterna 

 efter här ovan angivna grundsatser, övergick jag till att upprätta en över- 

 siktstabell för att belysa virkesförbrukningen för skilda ändamål inom olika 

 delar av länet. (Tab. n:r i ). Såsom av benämningen framgår, utgör denna 

 tabell en sammanfattning av det undersökta och därefter bearbetade ma- 

 terialet, fördelat å de tingslag, till vilka de olika uppgifterna hänföra sig. 

 Sålunda återfinnas här för varje sådant område uppgifter rörande de un- 

 dersökta gårdarnas antal, deras areal, antal personer i hushållen samt upp- 

 gifter rörande ej mindre den totala och årliga virkesförbrukningen och 

 kostnaden vid såväl nybyggnad som underhåll för olika ändamål än även 

 hela den årliga virkesförbrukningen och kostnaderna härför för samtliga 

 de undersökta egendomarna. \'ad tabellens innebörd beträffar, har jag 

 särskilt velat fästa uppmärksamheten vid det förhållandet, att inom vissa 

 tingslag och särskilt inom Xordingrå tingslag de för underhåll av bygg- 

 nader utvunna siffrorna äro mycket höga i jäm.förelse med de för nybygg- 

 nad svarande. Jag har fördenskull undersökt några av dessa fall och 

 kommit till det resultat, att detta i första hand oväntade förhållande finner 

 sin mycket naturliga förklaring i den omständigheten, att byggnaderna 

 varit gamla och alltså tarvat täta och omfattande reparationer. Såsom al- 

 ternativ orsak till dessa höga siffror för byggnadsunderhåll skulle man 

 jämväl kunna tänka sig, att byggnaderna uppförts med mindre omsorg 

 och av imdermåligt virke. Det ligger i sakens natur, att därest båda dessa 

 faktorer finnas för handen, virkesposterna för underhållet måste bliva 

 synnerligen stora i jämförelse med motsvarande siffror för nybyggnad. 

 Detta förhållande måste givetvis i sin tur inverka jämväl på kostnaderna 

 för underhåll i jämförelse med utgifterna för nybygg)iad, dock mera i se- 

 nare fallet än i det förra, enär i förra fallet tvänne faktorer bidraga till 

 att stegra det ifrågavarande relationstalet. 



I tre huvudtahcller under rubrik »Översikt över virkesåtgången ni. m. å de 

 undersökta gårdarna, fördelade efter storlek», (Tab. n:ris II, III ochR') 

 hava gårdarna därefter fördelats i tre klasser, nämligen »större», »medel- 

 stora» och »små egendomar», efter omfattningen av deras resp. inägojord. 

 skogsmark och totalareal, varjämte i tre andra med de nyssnämnda korres- 

 ponderande tabeller (Tab. \'. \'I och \IT) förebragts utredning rörande 

 den genomsnittliga årliga virkesåtgången till husbehov för gård. allt efter 

 olika storlek. Denna åtgärd har betingats därav, att förhållandet mellan 

 inägor och tillhörande skogsmark befunnits växla högst väsentligt för 

 olika egendomar inom länet, vilket givetvis har betydelse för vissa för- 

 hållanden, som kunna utläsas ur de skilda uppställningarna, t. ex. virkes- 



