12 PER ÖDMAN 



förbrukningens växlingar efter inägo-, skogs- och totalarealernas olika 

 storlek. 



I avsikt att särskilt belysa några fakta, som hava intresse för skogs- 

 politiken, har jag därefter upprättat en del statistiska sammanställningar. 

 vilka antingen åberopas i den senare framställningen eller ock lämnas att 

 tala sitt eget tydliga språk, nämligen: 



Den beräknade årliga virkesförbrukningen för gårdar i olika tingslag, 

 procentuellt fördelad efter husbehovsvirkets användning. (Tab. VIII.) 



Beräknad årlig virkesförbrukning i kbm. för olika ändamål, per person 

 i hushållet, per eldstad samt per tiotal hektar av egendomens hela areal 

 inom olika tingslag. (Tab. IX.) 



Den beräknade årliga bränsleförbrukningen i medeltal per gård, per 

 eldstad, och per person för gårdar i olika tinsglag. (Tab. X.) 



Undersökta gårdar, fördelade efter skogsareal samt efter beräknad år- 

 lig bränsleförbrukning per gård, per eldstad och per person. (Tab. XI.) 



Undersökta gårdar, fördelade efter skogsareal samt efter beräknad år- 

 lig förbrukning av byggnadsvirke. (Tab. XII.) 



Ärlig virkesförbrukning i genomsnitt för byggnader av olika slag. 

 (Tab. XIII.) 



Byggnadernas fördelning på boningshus, stallar, logar och bodar samt 

 lador och gårdar av olika storlek. (Tab. XIV.) 



Grundytans genomsnittliga storlek för byggnader av olikaslag. (Tab. XV.) 



Undersökta gårdar, fördelade efter tingslag samt efter antal byggnader. 

 (Tab. XVI.) 



Undersökta gårdar, fördelade efter totalareal samt efter hägnaders 

 längd. (Tab. XVII.) 



Den beräknade årliga virkesförbrukningen för olika ändamål på gårdar av 

 olika storlek i procent av hela årsawerkningen till husbehov. (Tab. XVIII.) 



Beräknad- årlig virkesförbrukning i kbm. för olika ändamål, per gård, 

 per person i hushållet, per eldstad samt per io:tal hektar för gårdar av olika 

 storlek. (Tab. XIX.) samt 



Undersökta gårdar fördelade efter areal inägor, totalareal samt efter 

 antal personer i hushållet. (Tab. XX.) 



Ägnar man då i första band uppmärksamheten åt den tabell, (Tab. VIII), 

 som angiver den procentuella fördelningen av husbehovsvirket med hänsyn 

 till dess användning för olika ändamål, kan man icke underlåta att särskilt 

 fästa sig vid den siffra, som anger den årliga åtgången av brännved vid 

 de undersökta gårdarna. Man finner nämligen av denna tablå, att bränsle- 

 åtgången utgör nära 64 % av hela den årliga förbrukningen till husbehov. 

 Att brännveden skulle utgöra en mycket stor utgiftspost, var ju endast att 

 förvänta med hänsyn till det kalla och om höstarna fuktiga klimat, som 



