FÖRBRUKNING A\" VIRKE TILL HUSBEHOV IQ 



angående virkesförbrukningen till husbehov jämväl för övriga delar av 

 vårt land. Givetvis kan man icke utan vidare lägga de sålunda erhållna 

 siffrorna till grund för dessa beräkningar, åtminstone icke utan att siffrorna 

 först justeras med hänsyn till de faktorer, av vilka förhållandena betingas 

 på skilda orter. Olikheterna i klimat, befolkningens levnadsvanor samt 

 sätt att bruka jorden inom skilda delar av landet lägga hinder i vägen för 

 ett sådant tillvägagångssätt. \ id ett överslag i stor stil tror jag emeller- 

 tid, att de vimna siffrorna skola kunna användas åtminstone för hela 

 Norrland, enär de skiljaktigheter i ovanberörda avseenden, som förefinnas 

 mellan de södra och norra delarna av Norrland icke äro sä väsentliga, att 

 de behöva tagas med i beräkningen och i varje fall till stor del utjämnas 

 genom undersökningsobjektets belägenhet mellan förefintliga ytterligheter. 

 Annorlunda ställer sig saken beträffande Svea och Göta land. Jag anser 

 sålunda, att en mycket avsevärd reduktion må kunna göras på brönsie- 

 posten, med hänsyn ej mindre till det mildare klimatet i södra och meller- 

 sta Sverige samt till de mera ändamålsenliga spisar och eldningsanord- 

 ningar, som där brukas, än även — och där lägger jag huvudvikten — till 

 de mera begränsade skogstillgångar, som anslagits till hemmanen inom 

 dessa landsdelar, vilka givetvis fostrat en viss sparsamhet hos befolknin- 

 gen. VIedan vintern varar i sju månader i nordligaste Sverige och under 

 2,5 månader i det sydligaste, räcker sommaren endast 2 månader i norra 

 Lappland men däremot 4 månader och därutöver i Götaland. De öppna 

 spisarna, som ännu förekomma tämhgen allmänt i Norrland och oseden 

 att på vintern koka fodret åt kreaturen i till på köpet mycket oändamåls- 

 enliga s. k. murpannor bidrager också var på sitt sätt att betunga bränsle- 

 kontot för Norrland. Jag vågar därföre icke tipptaga den årliga bränsle- 

 förbrukningen för Gottlands, Blekinge, Kristianstads, Malmöhus, Hallands 

 samt Göteborgs och Bohus län. som samtliga utmärkas genom synnerligen 

 långa somrar, till mer än hälften av motsvarande belopp för Norrland eller 

 till i runt tal 26 kbm. och för övriga delar av Sverige till mer än -'3 av 

 samma siffra eller till 35 kbm. i genomsnitt per år för varje gård. På 

 samm.a sätt torde för södra och mellersta delarna av landet väsentliga in- 

 dragningar kunna göras på byggnadsvirket, där bruket av sommarstuga 

 och sommarladugård är okänt, byggnadssättet förenklat med hänsvn till 

 mildare klimat och där det koncentrerade jordbruket icke heller kräver på 

 långt när så mänga — lät vara större — lador som i Norrland. Posten 

 byggnadsvirke har därföre vid detta överslag efter gjorda beräkningar i 

 enlighet med nu antydda riktlinjer upptagits till allenast 10 kbm. per gård 

 i sydligaste och 13 kbm. för mellersta Sverige mot 18,63 kbm. för Norr- 

 land, övriga virkesposter hava ansetts kunna användas väsentligen oför- 

 ändraée. Visserligen föreställer jag mig, att stängselvirke på vissa håll 



