PROVSAGXIXG VID GARPEXBERGS SÅGVERK 105 



tes. Även sågspänsmängden har uppskattats, genom att den ur spån- 

 ledningen i pannrummet kommande spånen samlats och mätts i en låda, 

 0,1625 m" stor. 



Särskilda undersökningar hava utförts för att bestämma fastmasse- 

 procenten hos ribbved och sågspån. Med den travning, ribbveden er- 

 höll ä rävarna inne i sågen, utgjorde fasta massan 39,4 % ; samma fasta 

 massa höll även den å järnvägsvagn inlastade veden. Genom noggrann 

 upptravning i ram ökades talet till 49 % . — Mätningarna utfördes 

 med xylometer. 



Sågspånets tasta massa undersöktes genom vägning av sågspån och 

 jämförelse med specifika vikten hos timret. Om sågspånet fick fritt 

 falla i ladan, uppgick fastmasseprocenten till 30,90 °s , skyfflades det in: 

 34, is %; packades det med skyfieln: 39, sS °o. 



Försäljningen av ribbveden sker efter mätning i järnvägsvagn, varför 

 även uppmätning skett där, och reduktion till fast massa utförts. Vid 

 spånmätningen har spånen direkt fått falla ur ledningen i lådan, vilket 

 måste antagars giva det jämnaste resultatet. 



Utbytet i sågad vara. 



Det provsägade stockmaterialet utgjordes av 435 st. talltimmer, för- 

 delade på 9 olika poster, samt 652 st. grantimmer i 9 olika poster. 

 Timret var obarkat, vilket måste medföra ett jämförelsevis högt utbyte av 

 ribbved. En del bark lossar dock vid stockens gäng genom ramen och 

 köres bort utan att uppmätas. Mängden sålunda förlorad bark har möj- 

 ligen blivit något hög, genom att en del av timret legat i vattnet 

 tvenne somrar. 



Apteringen av timret syntes vara mycket omsorgsfullt utförd. Ska- 

 dor av olika slag samt krökar förekommo ytterst sällan. 



Det vid provsågningen erhållna virkesutbytet framgår av tab. III. 

 För att få talen mer jämförliga har uträknats, hur många löpfot och 

 kubikfot rundvirke som åtgår till en std skeppningsfärdig vara (plank, 

 battens, bräder, käpp, stav, samt splittved från grövre timmer än 6^2"'). 

 Se tab. Y\ och fig. i. Förhållandet mellan mittmätta och toppmätta 

 massor framgår av fig. 2. 



Om utbytessifirorna uttryckta i procent ^tab. \' och VI) granskas 

 närmare, måste det förvåna, hur ojämna de äro. Delvis beror detta på 

 ojämnheter i stockmaterialet, vilket visar, att det skulle erfordras synner- 

 ligen tjmfattande provsågningar för erhållande av säkra och jämna re- 

 sultat. Särskilt måste uppskattningen av ribbved och sågspån i löst 

 mått vara osäker, men en noggrannare metod har icke kunnat använ- 

 das, för att icke sågningen skulle hindras, och på grund av bristande 



