SKOGSLAGSTIFTiNINGEXS MAL OCH MOJLIGHETER 129 



ten »den yppersta skogsägaren). Även om detta är väl mycket sagt, 

 så äro dock alla ense om att staten har speciella förutsättningar för att 

 driva skogsbruk genom sin breda kapitalstarka rygg, sin villighet att även 

 taga hänsyn till kommande generationers väl och sin möjlighet att endast 

 använda sakkunnig personal. Enahanda skäl tala också för tillvaron av 

 andra otientliga skogar än statens. 



Men c:a 80 °o av de svenska skogarnas sammanlagda värde befinner 

 sig enligt 1908 års uppskattning av vår nationalförmögenhet i privat 

 ägo, och det är därför mycket viktigt att dessa skogar skola besittas 

 och förvaltas av sådana skogsägare, som ha de nödiga förutsättningarna 

 efter vad förut sagts. Vilka äro de lämpliga enskilda ägarna.' Man får 

 vid besvarandet av denna fråga ledning genom att undersöka, hur vårt 

 ekonomiska liv i övrigt lyckas bedriva kapitalkrävande företag. Som 

 bekant genom aktiebolagsformen. Den väsentliga fördelen med aktie- 

 bolag är, att man genom dem lyckats göra det fasta kapitalet fungibelt 

 eller rörligt. Bolaget behöver disponera mycket kapital för dyrbara an- 

 läggningar, fabriker, kraftstationer, arbetarebostäder etc , kapital, som ej 

 kunna lösgöras ur produktionen. Men den enskilda aktieägaren kan 

 vilken dag som helst disponera sitt kapital genom att sälja sina aktier. 

 Företagets behov blir på detta sätt oberoende av de enskilda aktie- 

 ägarnas villighet att spara eller vänta. Ett bolag har i händelse a\- 

 kapitalbrist lättare än enskilda att uppbringa främmande medel genom 

 sina bankförbindelser eller genom obligationslån. Det senare gäller sär- 

 skilt om sådana bolag som äga fastigheter och som därför kunna er- 

 bjuda god realsäkerhet. Dä vi förut funnit att faran för skogens sköt- 

 sel just bestod i att skogens livslängd blev beroende av den enskilde 

 ägarens individuella förmåga och benägenhet att avvakta skogens eko- 

 nomiska mognad, ^ hgger det nära till hands att antaga, att bolagsfor- 

 men bör vara synnerligen lämplig för skogsbrukets vidkommande, och 

 att ju större och mera kapitalstarka bolagen äro, desto bättre skola de 

 kunna bedriva skogsskötseln. Erfarenheten synes också ge vid handen 

 att detta antagande är riktigt. Skogsvårdsstyrelsernas vittnesbörd tala i 

 det stora hela i den riktningen. Den i samband med Värmlandstaxe- 

 ringen gjorda uppskattningen av olika ägares skogar visar också en viss 

 överlägsenhet för bolagsskosarna.' 'Slån kan också till förmän för bo- 



' Genom ökade möjligheter till skogsinteckning kan man göra även det kapital, som till- 

 hör en enskild, mera fungibelt, och frågan därom förtjänar sålunda allt beaktande. 



- På denna punkt erhöll föredraganden vid Skogsvärdsföreningens årsmöte följande dag 

 ett angrepp av överjägmästare Uno Wallmo, scm bestred riktigheten av denna utläggning 

 av Värmlandstaxeringens resultat. I mitt föredrag torde orden fallit väl kategoriskt. På 

 grund av bristande tid kan jag ej nu ingå pä frågan om beviskraften hos Värmlandstaxe- 

 ringen och vissa speciella omständigheter, som tvivelsutan inverka. 



