L. MATTSSON MARN. 



SLUTENHET OCH SLUTENHETS- 

 FAKTORER. 



Som en av huvuduppgifterna för de skogliga försöksanstalterna står 

 uppställandet av användbara erfarenhetstabeiler, d. v. s. tabeller, 

 ur vilka uppgifter angående ett skogsbestånds byggnad och orga- 

 nisation vid viss ålder kan erhållas. Helt naturligt kan någon generell 

 erfarenhetstabell ej uppställas, utan en sådan endast gälla för ett be- 

 stämt trädslag samt för detta endast för en viss, under beståndens hela 

 utvecklingstid konsekvent tillämpad behandling. 



Erfarenhetstabellerna ha varit föremål för ej så få systematiserings- 

 och indelningsförsök. I detta sammanhang intresserar oss endast en 

 indelning, verkställd av ScHOTTE {2p, sid. 643). Han vill skilja emellan 

 äkta »produktionstabeller» och »beståndsöversikter». Av dessa äro de 

 förra av det största bestående värdet. De återgiva nämligen den utveck- 

 ling, som ett bestånd av viss art verkligen genomlöper under tidernas 

 lopp. Denna utvecklingsgång är emellertid mången gång svår att fast- 

 ställa på grund av de brister, som alltid vidlåda de tillgängliga mate- 

 rialen. Man får därför i allmänhet nöja sig med vad SCHOTTE be- 

 nämner beståndsöversikter, d. v. s. sammanställningar över mätningar, 

 verkställda å ett antal bestånd, för vilka gäller, att de med säkerhet ej 

 följt samma utvecklingsgång, att med andra ord de äldre ej underkas- 

 tats samma behandling, som nu påbörjats med de yngre. 



Den säkraste vägen eller kanske den enda fullt säkra för erhållandet 

 av de till en produktionstabell erforderliga värdena är att under en hel 

 omloppstid följa och noggrant studera ett antal bestånd, vilka hela 

 tiden underkastas systematisk vård och uppmätning. Det är emellertid 

 just i detta avseende som de största av de förut omnämnda svagheterna 

 i det nu tillgängliga materialet anträffas. Det är nämligen endast ett 

 ytterligt fåtal försöksytor, vilka anlagts så tidigt, att de å desamma ut- 

 förda mätningarna komma att överspänna någon större del av de, åt- 

 minstone för svenska förhållanden, använda omloppstiderna. 



Genomgå vi nämligen den tillgängliga litteraturen på området, visar 

 det sig, att först på 1870-talet de systematiska försöksytestudierna på 



