SLUTENHET OCH SLUTEXHETSFAKTORER 179 



punkt då beständshöjden är 5 meter, äro naturligtvis fullt oklanderliga. 

 De stödja sig nämligen på en viss erfarenhet. 



En del andra av hans antaganden däremot äro mera osäkra. Särskilt 

 torde observeras själva grunden för hans arbete antagandet att hans 

 schema över sambandet mellan diameter, höjd och formkvot är fullt all- 

 mängiltigt. Dessa sittror äro nämligen erhållna ur ett stort material av 

 enskilda stammar, medan SCHIFFEL tillämpar dem för beståndsmedel- 

 stammar, och dessutom för olika slutenhetsformer. Emellertid är förhål- 

 landet sådant, att formklassema inom ett bestånd i allmänhet synas falla 

 med stigande dimension, medan beståndets medelformklass stiger med 

 höjden och därför även, åtminstone för bestånd av likartad slutenhet, 

 med diametern. Man kan därför med tämligen stor säkerhet förutsäga, 

 att den för enskilda stammar utarbetade formklasserien skall visa ett 

 flackare förlopp än den för beständsmedeltalen gällande. Man får följ- 

 aktligen taga SCHIFFELS förutsättning med någon försiktighet. Det- 

 samma gäller även om hans antagande att formhöjden skulle vara kon- 

 stant för viss ålder och bonitet oberoende av slutenhetsformen. Likaså 

 måste hans antagande, att grundytan utvecklar sig efter samma formel 

 i Dicht- som i Lichtschluss. anses obevisad. 



SCHIFFELS här skildrade arbete erbjuder som synes mycket av stort 

 intresse, speciellt på grund av de ovanligt klart formulerade synpunk- 

 terna på slutenhetsbegreppet. Även hans påpekande att erfarenhets- 

 tabellerna ha en betydligt större roll att fylla än den att giva blott an- 

 tagliga siftVor för viss beståndsbehandling bör observeras. 



Kan hans tankegång genomföras komma produktionstabellerna att fa 

 ett helt annat, betydligt vidgat användningsområde. De komma spe- 

 ciellt för taxatoriska ändamål att få en mycket stor betydelse. Önske- 

 målen och fordringarna på framtidens produktionstabeller äro, att man 

 med deras hjälp, efter uppmätning av några få signiflkativa bestånds- 

 egenskaper, skall kunna helt sluta sig till massan, stamfördelningen, 

 formklasserna o. s. v. i bestånd av vilken typ som helst. Det skall med 

 andra ord ej vara nödvändigt att företaga detaljmätningar i annat än 

 synbart abnorma och ojämna bestånd. I denna riktning är det SCHIF- 

 FEL arbetat. 



Med SCHIFFELS arbete är alltså första steget taget emot dessa efter 

 vidare synpunkter byggda tabeller. Han har emellertid haft svårigheter att 

 kämpa emot. Det material, som stått honom till buds, har varit otill- 

 räckligt, och denna materialbrist har tvingat honom till väl många an- 

 taganden. Detta kan först undvikas efter specialstudier i direkt ute i 

 naturen observerade och noggrant uppmätta bestånd av växlande sluten- 

 hetstyper. Det är just på detta område som materialinsamlingen be- 



