SLUTENHET OCH SLUTENHETSFAKTORER 1S9 



jämförelse mellan olika bestånd. Jämförelsebeståndet har därför ingen 

 annan betydelse än att underlätta denna jämförelse därigenom, att samtliga 

 de bestånd, som skola jämföras med varandra, värdesättas i jämförelsebe- 

 ståndet som enhet. 



Emellertid vore det ju önskvärt, att bestånd tillhörande samma utveck- 

 lingsserie, d. v. s. bestånd, som utan att särskilda förändringar göras i 

 beståndsbehandlingen, kunna tänkas utvecklade ur varandra, finge samma 

 utvecklingsfaktor. Detta äger man naturligtvis över huvud taget ingen 

 möjlighet att bedöma med nuvarande kännedom om beståndsutveck- 

 lingen. Det blir först möjligt efter ingående undersökningar i ett flertal 

 » normala i> serier. Det förefaller emellertid troligast, att. om detta mål, 

 över huvud taget skall kunna uppnås jämförelsebestånden själva böra 

 tillhöra en sådan serie. Som jämförelseschema bör därför en -produk- 

 tionstabell* väljas. 



Den enda för svenska förhållanden gällande tabellen är den av ]\L\ASS' 

 (75) på grundval av material insamlat vid Statens Skogsförsöksanstalt före 

 år 1909 upprättade »erfarenhetstabellen för talh. I densamma finnas redan 

 siffror angående medeldiametrarna färdiga, men dels har efter år 1909 ett 

 mvcket stort antal försöksytor tillkommit, dels torde vid framdeduceran- 

 det av densamma material representerande två olika tallraser ha samman- 

 blandats, varför de MAASS"ska sifirorna kräva en omarbetning. 



^L\ASS ansåg sig nämligen vid uppläggandet av sina tabeller kunna 

 konstatera, att någon skiljaktighet mellan norrlands- och sörlandstallen 

 ej förelåge. Senare iindersökningar hava emellertid givit otvet)'digt vid 

 handen, att faktiskt två skilda raser måste särhållas. Dessa skilja sig 

 icke blott genom en del morfologiska och anatomiska karaktärer [J/), 

 utan kanske i ännu högre grad genom en del i förhållande till ett olika 

 Ijusbehov stående biologiska karaktärer, framför allt i beståndsbildande 

 avseende. Det förefaller därför troligt, att just stamantals- och medel- 

 diameterserierna skola ställa sig relativt olika. 



Att denna förmodan är tämligen berättigad, framgår med all önskvärd 

 tydlighet av tab. 3, vars siffror åskådliggöra en jämförelse mellan en 

 försöksvis upplagd diameterserie för norrlandstall, betecknad I, och de 

 ^L\ASS ska serierna II. 



Denna sammanställning visar ju rätt betydande skiljaktigheter. En 

 revision av de MAASSska siffrorna i fråga om medeldiametrern torde där- 

 för vara av behovet påkallad. De efter en sådan revision erhållna siff- 

 rorna kunna sedan direkt användas vid bedömning och beskrivning av 

 bestånds slutenhetsform. Därmed är målet nått. Med hjälp av två 

 faktorer, relativa kubikmassan och utvecklingsfaktorn» kunna vi ent}-digt 

 beskriva ett bestånds slutenhetsförhållanden d. v. s. dess slutenhetsgrad 



