234 DISKUSSION 



melser eller icke. Gallringsavverkning t. ex. för oundgängligt husbehov i 

 ungskog skulle enligt lagförslaget vara fri men under förutsättning, att behovet 

 verkligen är oundgängligt samt att tillgång på äldre skog eller gallringsbehövande 

 bestånd ej finnas å fastigheten. Graden av oundviklighet i en sådan avverk- 

 ning måste givetvis skogsvårdsstyrelsen avgöra med stöd av besiktning på ort 

 och ställe. Samma är förhållandet med disponerandet av skogsmark för andra 

 ändamål än skogsbruk, t. ex. för bete. Det blir då skogsvårdsstyrelsens sak 

 att anställa ägobesiktning för utrönande av behovet av mera betesmark och 

 hur de nuvarande betesmarkerna skötas. 



Skogsvårdsstyrelsen skall vidave övervaka, att virke, som i visst fall avver- 

 kas för husbehov (enl. § 7 m. fl.) icke utan särskilt tillstånd användes för 

 annat ändamål än den fastighets husbehov, på vilken virket avverkats. Skall 

 en fastighetsägare uppodla skogsmark eller använda den till tomtplats, upp- 

 lagsplats m. m., måste skogsvårdsstyrelsen låta besiktiga och lämna utlåtande. 

 Icke nog härmed, den skall även här övervaka virkets användning samt tillse, 

 att marken också odlas, hus byggas o. s. v. 



Hela skyddsskogsskötseln ålägges enligt förslagen skogsvårdsstyrelserna, i 

 vissa fall även beträffande all avverkning för husbehov. 



Redan på grund av de här i korthet berörda lagförslagen kommer en ofant- 

 ligt ökad arbetsbörda, i form av en massa ärenden av, förutom rent skoglig, 

 huvudsakligen jordbruksekonomisk och fiskalisk natur att påvila skogsvårds- 

 styrelserna, även om i en hel del fall god hjälp torde kunna erhållas av skogs- 

 vårdskommittéerna i socknarna. Men dessutom åligger det skogsvårdsstyrelse: 



alt utöva överinseende över kommunskogar, sockenallmänningar, vissa stif- 

 telsers, föreningars och sällskaps skogar samt, om skogen ej är för obetydlig, 

 pröva och fastställa hushållningsplan för densamma eller i varje fall meddela 

 bestämmelser rörande dessa skogars skötsel; 



att, beträffande häradsallmänningar, pröva förslag till reglemente för all- 

 männingen och utöva överinseende över dess skötsel samt pröva och fastställa 

 hushållningsplan. Därmed få skogsvårdsstyrelserna sig tilldelat ett avgörande 

 inflytande pä såväl kommunskogarnas m. fl. som häradsallmänningarnas ekonomi. 



Det anförda må vara nog för att påvisa vilka helt och hållet nya och 

 arbetsdrvga uppgifter, som enligt lagförslagen tillföras skogsvårdsstyrelserna 

 och borde man då. som sagt, haft skäl vänta, att möjligheter beretts i lag- 

 förslagen för tillförandet av de nödvändiga arbetskrafterna. 



Man må hysa hur höga tankar som helst om länsjägmästarnes och de nu- 

 varande skogsvårdsstyrelsernas insatser för en bättre "skogsvård under den tid 

 nu gällande skogsvårdslagar varit i kraft: till en förvaltning av den omfatt- 

 ning som kommer att åläggas dem enligt lagförslagen och för ett tillfreds- 

 ställande handhavande av de många, i den enskilde skogsägarens disposition 

 över sin egendom och ekonomi djupt och detaljerat ingripande lagparagrafer, 

 som förslagen innehålla, förslå i många fall skogsvårdsstyrelsernas nuvarande 

 arbetskrafter, rent kvantitativt, icke. Man bör ihågkomma, att dessa styrelser, 

 om förslagen bli lag, måste i många fall ändra sitt arbetssätt, bli en mera 

 kontinuerligt och ständigt arbetande kommission än förr, på grund av den 

 mängd av ärenden, icke endast rörande skogsvård, utan även av skogsveten- 

 skaplig, skogspolitisk och skogsekonomisk natur, de måste avgöra och ge besked 

 om — till på köpet, vilket den skogsägande allmänheten också torde ha full 

 rätt att fordra, skriftligen och snarast möjligt. 



