254 . OSCAR LINDBLAD 



par av den grafiska fi-amställningens stora fördelar, nämligen dess lätt- 

 hanterlighet och överskådlighet. 



Genom att använda två i förhållande till varandra rörliga koordinat- 

 system är det möjligt att övervinna dessa svårigheter, ra. a. o., att låta 

 en rörelse, enligt denna metod koordinatsystemens förflyttning i förhällande 

 till varandra, uttrycka en av de oberoende variablerna och därigenom 

 så att säga representera den fjärde dimensionen. 



I den f. n. bästa kuberingstabellen — professor TOR JONSONS — finner 

 man, att för varje särskild diameter en ändring i formklassen föranleder 

 samma ändring i kubikmassan som en viss ändring i höjden. För t. ex. 

 ett 40 cm träd svarar en ändring av formklassen från 0,65 till 0,675 eller 

 från 0,675 till 0,70 mot en höjdökning av omkring en meter. För ett 

 12 cm träd behöver höjden endast ändtas Y2 m för samma effekt. Om 

 man då för formklass 0,65 lägger upp kubikmassorna grafiskt så, att 

 abscissan representerar diametrarna, ordinatan höjderna, och kubikmassorna 

 pr träd angivas med linjer med påskrivna värden, så ligger det nära 

 tillhands att för andra formklasser låta höjdskalan förskjuta sig i för- 

 hållande till de linjer, som representera kubikmassorna, en förskjutning 

 som måste göras större för de grövre dimensionerna än för de klenare. 

 Detta har författaren lyckats åstadkomma medels användande av ett 

 genomskinligt papper. 



Metoden utföres på följande sätt. För varje bestånd, stämplingspost 

 o. s. v. upplägges en höjdkurva; detta måste ske i en och samma skala. 

 På ett genomskinligt papper i precis samma skala äro kubikmassorna in- 

 lagda för de olika diametrarna och höjderna för den på trakten vanligaste 

 medelformklassen (fig. i). För hela landet torde 0,65 vara en tämligen 

 representativ medelformklass. För de övriga formklasser, som kunna 

 komma i fråga, inläggas ovanför och nedanför abscissaxeln linjer (se fig. 1) 

 representerande dessa, s. k. orienterings linjer. Mera härom i det följande. 

 Då tabellen skall användas, inpassas den på höjdkurvan på så sätt, att 

 över den vågräta huvudaxeln för höjdkurvan kommer orienteringslinjen 

 till den formklass, som skall användas, samt så att diametrarna för höjd- 

 kurvan och tabellen överensstämma. Användes formklass 0,65, skola 

 också höjderna överensstämma, men vid andra formklasser blir det en 

 viss förskjutning. Därefter kan man å den övre tabellen direkt avläsa 

 den kubikmassa, som för varje diameterklass svarar mot höjdkurvan å det 

 undre papperet. 



Det exempel, som framställes i fig. 1 är uppgjort för de fall då diametern 

 mätes i eng. tum, vilket ännu är det vanligaste vid stämpling, särskilt 

 i Norrland. I regel tillgår därvid så att endast fulla tumtal ropas, d. v. s. 

 att träden inom t. ex. 8" klassen hålla från och med 8" och intill 9" i 



