EN GRAFISK KUBERINGSTABELL 257 



höjden för ett iS,? m högt träd i formklass 0,70 är lika stor som form- 

 höjden för ett 20 m högt i formklass 0,65. M. a. o. om höjdkurvan flyttas 

 upp (eller den genomskinliga för formklass 0,65 beräknade kuberings- 

 tabellen sänkes) 1,5 m, erhålles rätt kubikmassa för formklass 0,70. Om 

 man sålunda bestämmer läget av ett flertal punkter på grundlinjerna för 

 de nya formklasserna, skall man finna, att dessa linjer egentligen erhålla 

 en svag böjning, vilket för övrigt sammanhänger med att höjdkurvan i 

 ett bestånd också är böjd. Deras läge blir även något olika för olika 

 medelhöjder. Jag har därför följt de i prof. JONSOXS »tabell n:o 3» an- 

 givna höjderna för »God växtform» (den tredje av sex klasser), vilka 

 höjder jag tyckt mig finna vara mycket representativa medelhöjder för 

 stora delar av vårt land. I östra Jämtland har jag funnit medelhöjden 

 ligga mellan klasserna 3 och 4, dock mycket närmare den förra, i Norr- 

 bottens kustland omkring en klass lägre och i Svealand en klass högre. 



När tabellen orienteras för t. ex. formklass 0,70, blir förflyttningen i höjd- 

 led större för de grövre dimensionerna än för de klenare. Härigenom 

 uppkommer en vridning, som särskilt då höjdkurvan är uppritad i sådan 

 skala, att den erhåller större lutning, gör sig gällande på det sätt, att 

 kubikmassan kommer att avläsas längre fram på kurvan. För att mot- 

 verka detta måste tabellen i formklass 70 flyttas något till vänster och 

 tvärtom i formklass 60. Denna förflyttning har angivits med ett tvär- 

 streck till vänster å orienteringslinjerna. Tabellen är alltså orienterad, 

 när dels orienteringslinjen är ens med vågräta axeln till höjdkurvan, dels 

 nyssnämnda tvärstreck med lodräta Hnjen för det lägsta tumtalet å blan- 

 ketten för höjdkurvan. För flackare höjdkurvor erfordras icke någon 

 förflyttning i sidled. 



Efter dessa approximativa utjämningar kan man icke av tabellen be- 

 gära matematisk exakthet. Denna uppsats skulle icke vara fullständig, 

 om uppgifter saknades över storleken av de systematiska fel, som vid- 

 låda tabellen. 



I fig. 3 har jag grafiskt angivit felprocenten för formklass 0,70 i fem 

 av de höjdklasser, prof. JONSONS angivit i sin tabell n:o 3. Dä vid 10 

 cm diameter klass i har 14 m och klass 57 m. vid 20 cm 22 och 11 m 

 och vid 30 cm 27,5 och 14 m, torde dessa få anses omfatta alla mera 

 vanliga beståndshöjder. I fig. 4 har angivits de absoluta felen i kbm 

 för den mellersta och de båda yttersta av dessa höjdklasser. Av dessa 

 tablåer framgår att för goda formklasser och samtidigt låga höjder er- 

 hålles ett för högt resultat, för goda formklasser och samtidigt stora 

 höjder blir resultatet för lågt. För sämre formklasser är förhållandet 

 omvänt. Dock uppgår felet ej till många procent, för höjdklasserna 

 2 och 4 i formklass 0,70 i °o ^-ä. 2 % och för höjdklasserna i och 5 3 "o å 



