FORMHÖJD STILL VÄXTEN I GRANBESTÄXD I ÖVRE NORRLAND 261 



erhållna erfarenhetstalen överensstämma synnerligen väl med jägmästare 

 Petrixis ovannämnda sifiror från Vindelns och Umans älvdalar. 



Vid uträknandet har förfarits på följande sätt. I sammanlagt 6i styc- 

 ken utlagda provytor inom representativa, likåldriga granbestånd har 

 stamräkning verkställts. Minst hälften av de inom ytan befintliga stam- 

 marna hava därefter undersökts med avseende på höjd och formpunkt 

 (medels Christens höjdmätare), varvid höjdkurva upplagts. Sedan grund- 

 ytemedelstammen beräknats har beståndsmedelhöjden uttagits och ytans 

 formhöjd uträknats med stöd av medelformklassen. Efter grafisk utjäm- 

 ning av de erhållna formhöjderna för var och en av boniteterna \'I, VII 

 och VIII erhölls årliga formhöj dstillväxtprocenten vid en viss ålder, a = 



formhöjden vid « år — formhöjden vid {a — lo) år 



= loo X ^^ 



formhöjden \\å a år 



Emellertid rönte ytornas formhöjdstillväxtprocenter icke någon inverkan 

 av bonifetsklassen, varför en enda serie grafiskt utjämnade erfarenhetstal 

 ansetts tillfyllest. På grund av förloppet av den kurva, som formhöjds- 

 tillväxtprocenten som funktion av åldern bildar (se fig. i) anses erfaren- 

 hetstalen ej vara säkra för åldrar före den tidpunkt där maximipunkten 

 passeras. För praktiskt bruk torde man därför ej kunna angiva några 

 siffror för gran yngre än 60 år inom Xorr- och Västerbotten. 



Tabell i. Granens formhöjdstillväxtprocenter i övre Norrland. 



Beståndsålder, år 60 70 So 90 100 iio 120 130 140 1 150 1 160 j 



1. 15 0.90 ' 0,70 ' 0.55 I 0,45 0.40 I 0,35 



0.30 0,25 0,20 



Till jämförelse meddelas i tabell 2 de av jägmästare Petrini erhållna 

 erfarenhetstalen för norrlandstall. 



Tabell 2. Tallens formhöjdstillväxtprocenter i övre Norrland. 



Enligt jägmästare Petrini). 



