GÄVLE— DALA DISTRIKTSMOTE 1919 v 9 



upplysningar. Korsnäs sågverk grundlades 1855 ^'i^ Korsnäs och flj^ttades 

 som förut nämnts år 1899 ^^^^ Bomhus, huvudsakHgen till följd av de 

 dyra frakterna på det sågade virket. Endast väntpengarna för järnvägs- 

 vagnar steg till ansenliga belopp. Genom flyttningen till kusten lick såg- 

 verket givetvis även ett större inköpsoraråde att röra sig på. 



Nedanstående enkla skiss visar i stora drag den praktiska förläggningen 

 av de olika etablissementen. (Fig. i). 



'g- 



Situationsplan över Korsnäs Såg\erks Aktiebolags anläggningar vid Bomhus 

 Karskär och Kastet. 



Virket kommer huvudsakligen från Dalälven genom en tre mil läng, 

 delvis grävd kanal, delvis av trä byggd ränna ut till havet, där grov- 

 skiljning äger rum av timret, som jämte sulfatveden ledes till sågverket, 

 resp. hugghuset (till vänster uppifrån kanalen räknat) samt sulhtveden 

 som avskiljes till höger ut mot fabriken vid Karskär. 



Timret föres så småningom efter noggrann sortering — t. ex. 10" — 

 ioV'2 ', 10^ V — ii" o. s. v. upp till de olika ramarna medelst kerattbanor. 

 Kvalitévirke och kvistigt virke skiljes i olika postningar. 



Sågverket kör nu med endast 12 ramar, vilka emellertid utföra mera 

 arbete än förut samthga de 30 ramar över vilka verket förfogar. De 

 arbetande ramarna äro också av moderrjaste konstruktion, snabbgående, 

 med automatisk avläggning, snabbspännande stockvagnar o. s. v. 



Så beundrades särskilt en dubbelram, vilken uppgavs göra 700 slag i 

 minuten och per dag såga i vardera ramen 450 stockar 8" — 8^/2". 



En annan ram, som gjorde något över 400 slag i minuten, sågade nätt 

 400 stockar per dag. 



