34 X SKOGSFORSKNINGEN 



resultat av avdelningens verksamhet på området, förtjänar framhållas den myc- 

 ket stora, i många fall nästan dominerande betydelse, som man måste tillskriva 

 markvården och beståndsbehandlingen för markens produktionsförmåga. För- 

 söksparker av den beskaffenhet, som föreslagits av de kommitterade, äro liksom 

 särskilt ägnade för i stort utförda hithörande försök, grundade på avdelningens 

 förut inom smärre ytor utförda undersökningar. Det synes mig, som om detta 

 skulle vara det allra bästa sättet, att i praktiken omsätta de i vetenskapligt 

 hänseende vunna resultaten. 



Metoderna kunna då lämpligen modifieras och närmare studeras, så att de 

 bliva mera fullt utbildade, när de träda ut i den stora praktikens tjänst, än vad 

 som är möjligt, om de direkt från smärre försöksytor omedelbart skola omhän- 

 dertagas av praktiken i stort. På försöksparkerna blir det tillfälle att i stort 

 demonstrera metodernas betydelse, deras praktiska användbarhet och på så 

 sätt agitera för deras vidare användande. Å andra sidan måste det också 

 framhållas, att dylika möjligheter att i stort utföra vissa metoder, som utexpe- 

 rimenterats eller utstuderats på mindre ytor, i hög grad komma att befrukta 

 avdelningens egen, mera rent vetenskapliga verksamhet. Ett sådant praktiskt 

 arbete kommer alltid att ge anledning till nya synpunkter och nya erfarenheter. 

 Försöksparkerna hava därför en stor betydelse för naturvetenskapliga avdel- 

 ningen, om ej lika stor som för skogsavdelningen. 



För att försöksparkerna skola komma till sin fulla rätt och för att möjliggöra 

 en jämförelse mellan försöksparkerna och andra områden fordras, att de bliva 

 noggrant beskrivna i skogsbiologiskt hänseende. Skogsbiologien torde också 

 härvidlag ha kommit så långt, att man vid denna kan lägga särskild vikt vid 

 alla sådana företeelser, som spela en roll för markens produktion och bestån- 

 dens utveckling. Särskild vikt bör därför läggas på en undersökning av 

 humustäcket, dess mäktighet och beskaffenhet, markprofilens utbildning, be- 

 stämningar böra göras över tillgång på kalk och kväve. Beskrivningarna 

 komma därför att bliva av stor betydelse, ej blott för den naturvetenskapliga 

 avdelningens utan ock för skogsavdelningens verksamhet. Ja, jag går så 

 långt, att jag vågar påstå, att utan en dylik beskrivning försöksparkerna förlora 

 väsentligt i betydelse för den skogsvetenskapliga forskningen och dess prak- 

 tiska nyttiggörande. Beskrivningarna böra utföras av en på området väl 

 tränad, naturvetenskapligt bildad man. Men även sedan beskrivningarna äro 

 gjorda och försöken igångsatta, böra dessa senare studeras och följas. Under 

 den tid, som naturvetenskapliga avdelningen sysselsatt sig med markberednings- 

 frågor och liknande spörsmål, har det alltmer visat sig, att de bästa och för 

 frågornas lösning mest belysande resultaten vinnas genom noggranna detalj- 

 analyser av de särskilda försöken. Även om det naturvetenskapliga grundlaget 

 för försöken i de stora dragen kan vara klart, har det visat, att detaljanaly- 

 serna betyda ofantligt mycket, icke minst för klarställandet av det praktiska 

 värdet av olika metoder. Det är emellertid en krävande uppgift att på detta 

 sätt studera försöken, en uppgift, som endast kan lösas av en vid hithörande 

 arbeten van forskare. Arbetet vid den naturvetenskapliga avdelningen kommer 

 därför genom försöksparkernas tillkomst väsentligt att ökas. För närvarande 

 utgöres den vetenskapligt arbetande personalen vid avdelningen av en förestån- 

 dare och tvenne assistenter, nämligen en i marklära med geologi och en i skogs- 

 botanik. Utom arbetet vid Försöksanstalten ombesörjes undervisningen i mark- 

 lära och geologi vid Skogshögskolans jägmästarekurs av avdelningens perso- 



