LITTERATUR x41 



Heinrich Weber: Grundlinien einer neuen Forstwirtschaftsphilosophie 

 Tubingen 19 19. 

 I Sverige skulle det förmodligen väcka icke så litet uppseende, om någon 

 person tillhörande skogsstaten uppträdde med en filosofisk avhandling. Det 

 är nog icke heller någon tillfällighet, att de skogsvetenskapliga arbeten, som 

 bära filosofisk prägel, så vitt bekant samtliga äro resultat av tysk spekulativ 

 hjärnverksamhet. Ehuru ej alla försök att systematisera skogsvetenskapen och 

 åstadkomma en överskådlig framställning av dess olika grenar kunna hänfö- 

 ras till filosofien torde dock i detta sammanhang böra omnämnas Hundesha- 

 GENS system i »Enzyklopädie der Forstwissenschaft» från år 182 1. Flera 

 tyska författare på det skogliga området ha intresserat sig för filosofi, t. ex. 

 Blon-deix, men den som först utarbetade ett verkligt filosofiskt system över 

 skogsvetenskapen var Lorenz Wappes i sitt arbete »Studien iiber die Grund- 

 begrifte und die Systematik der Forstwissenschaft» Berlin 1909. Senare har 

 Wappes blivit kritiserad av Katzer och nu senast av Weber. 



Wappes säger i företalet till sin bok, att han ej väntar någon mera allmän 

 förståelse från skogsmännens sida, men han känner det vara sin plikt att föra 

 fram det skogsfilosofiska tänkandet. Han jämför skogsvetenskapens stånd- 

 punkt med övriga vetenskapers och finner den vara avsevärt lägre än t. ex. 

 de tekniska vetenskapernas. Vid en kemisk industri kan man, säger Wappes, 

 ej blott förutspå utan också på förhand räkna ut resultaten. Vad kunna vi 

 ställa upp häremot? På sin höjd att vi kunna garantera en grankultur — »bis 

 zum Stangenholzalter, wo sie der Schnee zusammendrucken pflegt.» För att 

 avhjälpa detta sorgliga sakernas tillstånd rekommenderar Wappes ej en utvigd- 

 ning av försöksväsendet, utan han ordinerar i stället: »vi måste definiera våra 

 begrepp.» Han utför därefter sina definitioner och uppbygger sitt system 

 efter den världsuppfattning som benämnes den kritiska realisrneji. 



Weber, som nu efter 10 år upptagit problemet, har en annan utgångs- 

 punkt än Wappes, i det han bekänner sig till den kritiska och trajiscendentala 

 idealismen. Vad är då skillnaden mellan de två världsåskådningarna? 



Realismen tillerkänner tingen en existens i och för sig själva, medan idea- 

 lismen förnekar detta. För den idealistiska åskådningen är den tesen grund- 

 läggande, att endast idéerna existera, och tingen fa existens endast för så vitt 

 som och därigenom att idealisten har en uppfattning om dem. Idealisten tiller- 

 känner först sig själv existens och motiverar hypotesen därmed att han tänker. 

 Då en transcendent idealist önskar bygga upp ett filosofiskt system, måste 

 han ha en idé att börja med — men endast en, om det skall bli ett enhetligt 

 system. Webers idé är ordet sForstwirtschafts-Wissenschaft». Utgående från 

 dettta konstruerar han enligt ett visst recept fram det filosofiska systemet 

 »aus der Tiefe seines Bewusstseins.» Angående ändamålet med denna tanke- 

 process säger Weber sid. 19: »Der transzendentale Idealismus will weder 

 die Natur noch die geistige Welt des menschlichen Handelns erkläreii, er will 

 sie vielmehr nur begreifen lernen.» 



Weber anser Wappes system vara oriktigt och skadligt, i det att det stäl- 

 ler problemen fel och därigenom leder oss in på villovägar med felaktig ut- 

 gångspunkt och falskt mål. Wappes uppfattar nämligen skogsvetenskapen så- 

 som varande skild från vad han kallar läran, och hela den egentliga skogs- 

 vetenskapen blir i hans system begränsad till »die psychologische Erforschung 

 der auf den Wald sich beziehenden Tätigkeit des einer isolierten Betrach- 



