42 X LITTERATUR 



tung unterzogenen, homo foresticiis. » För Weber däremot är skogsvetenska- 

 pen en viljevelenskap, och dess ändamål är att utarbeta tiormen för vår skog- 

 ligt ideala verksamhet. Han åskådliggör dettta genom exempel och påpekar, 

 att varken de tyska metoderna för skogsindelning eller Wagners blädnings- 

 metod äro utarbetade på grund av erfarenhet, utan de äro »der freien Schöp- 

 ferkraft des Menschen entspringende Ideen» (sid. 15). 



Då Weber definierar sina begrepp, utgår han som ovan är nämnt från 

 objektet skogshushållningsveienskap. Logiskt sönderfaller objektet i tvenne be- 

 grepp, nämligen skogshushålhiing och vetenskap. Första kapitlet i den fundamen- 

 tala framställningen innehåller alltså en utredning om vetenskapen som sådan, 

 i andra kapitlet bestämmes begreppet skogshushållning, och i det tredje ka- 

 pitlet göres syntesen: vad är alltså skogshushållningsvetenskap? Vår veten- 

 skap kommer då att bestå av en treenighet: fundamenten, normen och den 

 praktiska verksamheten, där fundamenten är sammanfattningen av allt varur 

 normen framgår, och praktiken får vara med såsom kontrollinstans. Normen är 

 det väsentliga för vår vetenskap, och det gäller att framställa den för de ideala 

 förhållandena. Värdet av normen anser Weber vara så högt, att han säger den 

 vara »des von unsrer geistigen Schöpferkraft hervorgezauberte Sonnenlicht». 



Sid 30—96 ägnas därefter åt framställandet av systemet och de vetenskaper 

 som inrymmas däri. Dessa äro av tre slag, nämligen naturvetenskaper, vilje- 

 vetenskaper och konstvetenskaper, och deras metoder antydas. Med avseende 

 på konstvetenskaperna anser han »skogsmannens förskönande verksamhet» 

 vara viktigare än enbart kännedom om det forstligt sköna, varför han vill ut- 

 byta det gängse ordet forstestetik mot skoglig konstvetenskap (Först -Kunstwissen- 

 schaft). A sid. 58 — 74 behandlas normen eller skogshushållningens idé. Här 

 får man lära känna »das ideale Mittel der idealen Produktion der ideale Först» 

 och mycket annat. A sid. 74 — 80 meddelas den praktiska hushållningens 

 olika moment. Inledningen till denna avdelning utgöres av ett omsorgsfullt 

 utfört bevis för att det som är riktigt i teorien också är det i praktiken. 



I återstoden av arbetet sysselsätter sig förf. med skogshushållningsvetenska- 

 pens historik, där bl. a. skiljes på »Geschichte des idealen Forstes» och» Ge- 

 schichte des konkreten Forstes», vidare något om vår speciella vetenskaps- 

 metodologi — dock i tämhgen abstrakt framställning. 



Som totalomdöme må sägas, att Weber ofta analyserar på ett logiskt och 

 klart sätt, men anmälaren kan dock ej fullständigt dela hans uppfattning om 

 filosofiens stora praktiska betydelse, då han säger, att den vetenskap som 

 saknar filosofi »miisste wie ein Garten, dem das Sonnenlicht abgeschnitten 

 ist ins Kraut schiessen ohne es zum Bliihen und Friichtetragen zu bringen,» 



Sven Petrini. 



TIDNINGSÖVERSIKT. 



Jordmånslära. 



Redogörelse för torvmarksundersökningar i Gävleborgs län. II, 1918. 



H. Smith. Sv. mosskulturföreningens tidskrift. XXXIII årg., 19 19, 



N:o 3, sid. 217 — 250, N:o 4, sid. 313—340- 



Uppsatsen utgör ett led i de redogörelser för torvmarksundersökningar, som 

 tid efter annan utsändas av Sv. mosskulturföreningen. Gästrikland är nu 

 slutrekognoscerat i och med föreliggande undersökningar inom Valbo och 



