RECENSIONER. 



Philipp Flurv: Aus dem Gebiete unserer Forsteinrichtung. Bern iqiS. 



Skogarna i Schweiz indelas allt efter höjdläget i tre olika slag: bergssko- 

 gama, slättiandsskogama och en klass, som ligger emellan. (Hiigelland\ Skogs- 

 skötseln, såväl som andra förhållanden, blir givetvis rätt olika å dessa olika 

 lokaler, och även uppskattningsmetoderna ha rönt inflytande av de växlande 

 förhållandena. Såltmda uppvisa de kantoner, \-ilkas skogar äro övervägande 

 av det förstnämnda slaget metoder, som skilja sig från slättlandets. Öret 

 hu\-ud taget kan man säga, att förhållandena i Schweiz äro sådana, att de 

 fordra noggranna uppskattningsmetoder. Redan den omständigheten att största 

 delen av skogsarealen utgöres av allmänningar av skilda slag — stadsskogar 

 korporationsskogar etc. — med i förhållande till folktätheten relativt knapp 

 virketillgång och med utpräglat behov av jämn. uthållig avkastning, har verkat i 

 denna riktning. Om \i jämföra Schweiz med till exempel Sachsen, där man 

 kan räkna med i hu\"udsak rena, likåldriga och stora bestånd, måste man 

 säga, att Sachsen lättare kan reda sig med schablonmässiga metoder, exem- 

 pehns okulärbedömning, än vad fallet skulle vara med Schweiz, där föryng- 

 ringen till stor del är naturUg, där blädning tillämpas i stor utsträckning, 

 och där bestånden alltså äro blandade och olikåldriga. 



Såsom ovan nämndes, äro uppskattningsmetodema icke i samma grad ut- 

 vecklade i de olika kantonerna. Av samtliga 25 sakna ännu 12 st. officiellt 

 indelningscirkulär, och i 6 st. äro indelnings föreskrifterna 30 år gamla eller 

 äldre. På en del håll är en utpräglad centralisation genomförd med sär- 

 skilda indelningsbyråer och taxatorer. ä andra ställen får re%"irper5onalen i 

 mån av tid utföra skogsindelningsarbetena. De mest moderna cirkulären i 

 detta avseende äga Ziirich, Solothum, Graubiinden, Waadt och Bern. 



Det är nu ett aktuellt problem i Schweiz att fä till stånd ett nstem för 

 hela landet, som dock bör vara tillräckligt smidigt för att kunna anpassas 

 efter de varierande förhållandena. D:r Fli rv har i sin bok velat samman- 

 fatta en del av de ledande principerna för ett sådant system och dessutom 

 ge en exposé över en del brukliga metoder för uppskattning av skog i och 

 för planläggning av dess skötsel. En del av hans allmänna synpunkter äro 

 att anse såsom särskilt viktiga för Schweiz, såsom det starka betonandet av 

 skyddsskogsprincipen, tillgodoseendet av landets behov av bränsle och vissa 

 huvudsortiment, höjandet av urproduktionen och ersättandet av finansiella 

 reserver. 



I och för indelningen erfordras kännedom om virkesförrådet och dess 

 tillväxt, och Flurv lägger så stor vikt vid tillvä.xten, att han anser avverk- 

 ningens storlek böra rätta sig därefter. Denna princip vore emellertid riktig 

 endast imder förutsättning av en fixerad omloppstid, som är den bästa möj- 



7- Si f^sviräs/l' rf ningens Tidskrift iqjo. Serien B. 



