92 X LriTERATUR 



Innan trä blev den viktigaste råvaran för pappersmassa, an\ändes förutom 

 lump även höstsädeshalm, som sönderskärs, och kokades med kalkmjölk 

 samt maldes sönder i kollergång. Av denna halmmassa tillverkades det s. k. 

 halmpapperet. Även kemisk massa har tillverkats efter alkalimetod; det 

 framställda papperet är värdefullare än det av träcellulosa framställda, varför 

 priset å halmcellulosa kan beräknas till 550 kr. då lättblekt sulfit står i 

 450 kr. Utbytet av lufttorr halm med 12 % vatten beräknas till 40 ä 42 % 

 lufttorr cellulosa med 10 "-., vatten, under det att fullt torr ved ger 36 % i 

 vikt lättblekt sulfatmassa. En fabrik för tillverkning av 3.000 ton årligen 

 skulle endast taga i anspråk 2 % av Skånes halmproduktion. 



Nuvarande kostnad för framställning av i ton cellulosa beräknas sålunda: 



Massaved, 2,5 ton 150: — 



Bränsle och kraft med ett kolpris av 100 kr. pr ton och Soo kg 



kol pr ton rnassa 80: — 



Kemikalier och kalksten 22: — 



Material och underhåll 10: — 



Filtar, viror, remmar, slangar, i)ackningar 2: — 



Smörjoljor, trassel, emballagetråd 3: — 



.'arbetslöner 50: — 



Administration 5 : — 



Hyror, brandförsäkringar, skatter, räntor, diverse 17:- — 



A vskrivningar 10:- — 



Summa ])r i ton cellulosa 349: — 



Om trä ersattes med samma vikt halm, kan alltså i kg halm vid fabriken 

 betalas med 6 öre. F.n halmcellulosafabrik beräknas erfordra ett kapital av 

 2,^ milj. kronor. 



(1. K. 



Skogsarbetarnas organiserande. Svensk 'Jrävarutidning 1919, haft. 20. 



Under de senare åren har bedrivits en intensiv agitation, i syfte att få 

 skogsarbetarna organiserade under sågverksindustriarbetarförbundet. A flera 

 trakter i Bergslagen har det även lyckats, och nu då arbetspriserna nått 

 toppen och en återgång måste ske, torde organiserandet gått betydligt framåt 

 i södra och mellersta Sverige. I Norrland däremot står köraren som när- 

 maste arbetsgivare, och är det därför svårt att samla huggarna till en fast 

 organisation mot dessa. Skulle emellertid huggningen komma att direkt bort- 

 sättas av virkesägaren, skulle han säkert inom kort finna arbetarna organise- 

 rade mot sig. 



Det blir en svär sak att samla skogsbrukets arbetsgivare på samma sätt 

 som industriens, men hava redan privata sammanslutningar bildats mellan 

 skogsägare i syfte att åstadkomma enhetliga prislistor. Planer äro även ä 

 bane att upprätta en central registrering av och statistik över de avtal, som 

 av skilda arbetsgivare ingås med skogsarbetarna. 



G. K. 



Transportväsen och byggnader. 



Skogshanteringen och järnvägarnas frakttaxor. Svensk Trävarutidning 

 1 91 9, haft. 2 I . 



