148 X TOR JONSON 



Multipliceras detta rotvärde med produktionsiffran, t-rhålles den tänkta av- 

 kastningsförniåojan i pennino-ar under furutsättninjj av full.g^od skoosvård och 

 normalt virkesförråd. 



Markens värde kan sedan sättas såsom en viss i lagen bestämd mång-fald av 

 den sålunda beräknade årsavkastningen. Sättes denna mångfald till 3, så 

 erhålles enligt av mig gjorda kalkyler ett sådant värde på den kala skogsmar- 

 ken, att detsamma vore motiverat enligt 4 % räntefot, därest skogan kan för- 

 yngras genom självsådd (utan kostnad) och inga andra kostnader än för av- 

 verkning behöva på skogen nedläggas. Ett taxeringsvärde lika med tre gånger 

 den beräknafle virkessk()rdens rotvärde, ger sålunda ett bruttovärde, som är 

 högre än vid köp i större komplex av dylik mark kan betalas, emedan skatter, 

 administrationskostnader m. fl. utgifter tillkomma, inverkande sänkande på 

 markvärdet. Vill man ändra detta kan i stiillet värdet bestämmas till 2 eller 

 2,5 gånger avkastningsförmågan, då resultatet mera närmar sig saluviirdet 

 under god skogsvård. 



För misskötta skogar med otillfredsställande virkesförråd, vilka nu avkasta 

 långt mindre än vid god skötsel, anses markvärdet däremot icke böra nedsättas 

 på grund av nuvarande mindervärdigt tillstånd hos den växande skogen. 



Som exempel på användningen må följande exempel anföras: Södra Sveriges 

 kronoparker beräknades av skogssakkunnige i betänkande av år lO^S att under 

 god skogsvård kunna ärligen avkasta i medeltal c:a 3 m^ pr hektar produktiv 

 skogsmark. 



1) En viss större typisk krtmopark skall fastighetstaxeras till sitt markvärde, 

 varvid av bokföringen framgår, att medelvärdet pr m^ å rot de sista åren upp- 

 gått till 10 kronor; härur den beräknade avkastningsförmågan hos marken 

 ==3 m* å 10 kr = 30 kronor samt markviirdet 3X30=^ 90 kronor (eventuellt 

 215X30 = 75 kronor). 



2) I samma socken ligger ett hemmansskifte med bördig granmark, som 

 insattes i en klass beräknande ge 4 m^ pr år; läget nära järnvägsstation för- 

 billigar avverkningskostnaden, varför rotvärdet beräknas till 12 kr pr m*; 

 alltså markens taxeringsv.ärde 4X12X3=144 krf)nor (ev. 4X12X2,5 = 

 T 20 kr). 



3) Ett utskogsskifte med dålig försumpad skogsmark och mod r mils körväg 

 beräknas däremot endast lämna i m^ mest klent virke ä 5 kr; markvärdet 

 = 1X5X3= 1.S kr. (ev. 1X5X2,5 = 12,50). 



4) En prästskog visar enligt skogsindelningshandlingarna 550 liektar, så 

 fördelade: 



markklass 00 50 har. ä i m^ = 50 m* 



» 00 100 » å 2 » = 200 > 



» 00 300 » ä 3 » = 900 » 



» 00 100 » ä 4 » = 400 » 



Summa beräknad avkastningsförmåga =1,500 m' 



i samma körläge som kronoparken, d. v. s. 10 kr. pr m^; alltså totala markviir- 

 det 1,550X10X3=46,500 kronor, vilket pr hektar i medeltal ger c:a 85 kr. 

 (ev. 1,550X10X2,5 = 38,750 kr. eller pr har 70 kr.). 



Någon anledning att skilja på skogsmark för husbehovsvirke eller för avsalu 

 finnes tydligen icke med detta system. 



Stockholm i maj 1920. 



