LITTERATUR X 165 



som lämpa sig för ändamålet, och han anger även de olika trädslag som 

 böra användas för olika förhållanden. Allt som allt skulle arealen av de 

 marker, som användas såsom vattenuppsamlingsområden, uppgå till omkring 

 370,000 hektar, varav blott 80,000 ägas av de korporationer, som tillgodo- 

 göra sig vattnet. Henrv'> program innebär att respektive städer inköpa de 

 marker det är fråga om och att staten bidrager till deras överförande till 

 skogsområden, antingen så, att staten utför planteringarna och svarar för skogs- 

 skötseln, eller också på det sättet, att staten lämnar ett visst kontant belopp 

 per }-tenhet och hela företaget skötes kommunalt. Den blivande skogsav- 

 kastningen delas mellan staten och kommunen enligt vissa fastställda grunder. 



SvEX Petrixi. 



August Kubelka. Die Ertragsregelung im Hochwalde auf waldbau- 

 licher Grundlage. W. Frick, Wien u. Leipzig 1914- 

 KuEELKA utgär ifrån att den största möjliga produktion erhålles medelst bläd- 

 ning och önskar införa luckhuggningen på alla skogar, där transportför- 

 hållandena kimna ordnas tillfredsställande för en intensiv drift. Kubelkas skogs- 

 indelningsmetod är också avsedd speciellt för blädningsskogar och går ut på 

 att sammanföra likartad skog till bokföringsenheter med fasta gränser. Dessa 

 fasta avdelningar i^Betriebskörper) underkastas sedan en behandling sådan att 

 en mångfald var för sig likåldriga, 0,25 — 0,50 har stora grupper uppstå. För 

 att kunna bestämma a\-A-erkningens storlek bestämmer Kubelka Wrkestörrå- 

 dets storlek genom mätning. Vid denna taxering särskiljes allt virke under 

 1 5 cm:5 brösthöjdsdiameter såsom varande utom räkningen, och tör dessa 

 dimensioner uppgöres ingen avverkningsplan, utan den gallring som här ifråga- 

 kommer blir en extra post. Alla träd över 1 5 cm klavas vid brösthöjd, prov- 

 stammarna uttagas, och virkesförrådet beräknas på varje fast avdelning. Vart 

 io:e år verkställas re\'isioner, då allt virke som nu når över 15 cmsgränsen 

 klavas och kuberas. Härigenom konstateras om virkesförrådet ökats eller min- 

 skats, och a^"^•erkningsbeloppet ändras därefter, varvid förutsattes tillgång till 

 produktionstabeller över det normala virkesförrådet. Meningen är att överföra 

 skogen till ett sådant normaltillstånd, att virkesförrådet kan hållas konstant, 

 d. v. s. att man avverkar lika mycket som den årliga tillväxten. Aldersbe- 

 stämningama äro helt och hållet eliminerade, och hela metoden stöder sig 

 ytterst på jämförelser mellan diameterfördelningen \\å olika tillfällen. Kube- 

 ringen kan emellertid sägas vara behäftad med variationsfel på gnmd av 

 grovheten hos uppskattningsmetoderna, och detta kan göra att a%-verkningsbe- 

 loppet blir bestämt med en rätt hög grad av osäkerhet, trots det att klavning 

 utföres av hela skogens huMidmassa. En tillväxtmetod är speciellt känslig 

 för dylika påverkningar, varför man kan riskera stor variation i avverknings- 

 kvantiteten från den ena inventeringsperioden till den andra. 



S. P. 



A. E. Douglas? : Climatic cycles and tree=growth- (Camegie publ. N:o 

 289) Washington 1919. 127 sid. 



Den gåtfulla periodiska växlingen i solfläckarnas antal återverkar som be- 

 kant på en mängd jordiska företeelser. Norrskenens frekvens och styrka är 

 väl det påtagligaste exemplet. Men man har velat sätta perioden i relation 



