5K0GSF0RSKNIXGEX X 203 



främst ut på utforskandet av grundvattnets rörelsehastighet i olika torvjordar 

 samt regnvattnets infiltrationsförmåga i dylika jordar. 



Detaljerade redogörelser över de vid dessa ekologiska och hydrologiska 

 undersökningar använda arbetsmetoder och vunna resultat komma att lämnas 

 i ett snart utkommande arbete »Degerö stormyr i södra Västerbotten. Ett 

 bidrag till kännedomen om de nordsvenska myramas naturförhållanden och 

 utvecklingsmekanik», till vilket den intresserade hänvisas. 



7. Undersökning över sambandet mellan bladens läge i träd- 

 kronorna och assimilationsintensiteten. 



En utredning i detta ämne var avsedd för att belysa gallringsfrågomas 

 biologi. Den har av fil. lic. M. G. Stålfelt närmast utförts för att utreda 

 förhällandet mellan solbladens och skuggbladens kolhydratsproduktion. Som 

 dels äldre träd, dels yngre trädbestånd har valts lönnen (Acer platanoides). 

 Bladens halt av disaccarider och stärkelse bestämdes genom dessa kolhydrats 

 överföring till glykos samt reduktion av Fehlings lösning. Stärkelsen inver- 

 terades med saliv och hydrolysen utfördes med svavelsyra. 



Vid försöken bestämdes dels de kolhydratsmängder, som under en viss tid 

 bortleddes ur bladen, dels det överskott av assimilat, som under assimilatio- 

 nens gång magasinerades i bladcellerna. I förra fallet inneslötos objekten 

 en viss tid 10—12 timmar'1 i mörka tygpåsar och mängden bortledda och 

 förbrända produkter bestämdes ur de prov, som togos före och efter mörk- 

 tiden. I andra fallet, då det gällde bestämmandet av de under assimilationen 

 uppstaplade kolhydraten, togos prov före och efter en assimilationsperiod på 

 ungefär 10 timmar. Dessförinnan hade bladen hållits inneslutna i mörker 

 under 1 2 timmar för kolhydratens bortledning. Proven utgjordes i en för- 

 söksserie av hela blad eller av bladrektanglar, som före försökets början ut- 

 stämplades och sedermera utklipptes. 



Försöksobjekten utgjordes hmiidsakligen av blad, som under försökets gång 

 sutto kvar på trädet men därjämte användes avskurna blad. I samtliga fall 

 höllos bladen så vitt möjligt i sina naturliga ljuslägen. 



Såväl för assimilationen som för bortledningen anställdes försök även imder 

 natten, så att kolhydratsomsättningen kunde beräknas på dygn. Ljusmätningar 

 ha i brist på apparat icke kunnat utföras. 



Resultatet sammanfattas i följande punkter: 



1. Hos lönnen är skuggbladens kolhydratsproduktion under ett dygn be- 

 tydligt lägre än solbladens, både i avseende på yta och torrvikt. Sättes sol- 

 bladens kolhydratsbildning lika med 100 % , utgör skuggbladens 30—40 % 

 beräknad pr ytenhet av bladskivan och omkring 60 % beräknad på bladets 

 torrvikt. I förhållande till solbladens är skuggbladens kolhydratsbildning 

 lägre under natten än under dagen. 



2. Både assimilations- och bortledningshastigheten äro inom vida gränser 

 oberoende av mängden magasinerade assimilat. 



3. Hos avskurna blad avtog halten kolhydrat under försökstiden (ungefär 

 1 2 timmar^ med samma hastighet som hos på trädet kvarsittande blad. Detta 

 torde bero på att sockret bortledes från parenkymet till bladskaftet och de 

 stora nervstammama. 



