LITTERATUR x211 



Handbokens tvenne sista kapitel behandla metoder, som brukas eller som 

 kunna torordas vid bekämpandet av skador å träden. Härtill ansluter sig en 

 förteckning över de använda engelskspråkiga namnen på träden och deras 

 motsvarande latinska benämningar, förklaringar till de i texten förekommande 

 termerna samt till slut en översikt av \-iktigare nordamerikansk och europeisk 

 handbokslitteratur på skogsmykologiens område. 



De icke allt för talrika figurerna äro valda med omsorg och mycket väl 

 reproducerade. T. Lbg. 



TIDSKRIFTSOVERSIKT. 



Skogsskötsel och allmän skogsvetenskap. 



The Mapledurham Statistics. Leslie S. Wood. Quartely Journal of 

 Forestry. Januax)- 1920. 



I den ovannämnda engelska facktidskriften redogöres för ett försök av rätt 

 stort intresse. Mapledurhamskogama omfatta 175 hektar och äro belägna i 

 södra Oxfordshire; hälften av arealen är täckt av bokskogar, resten av diverse 

 blandbeständ och unga kulturskogar. Bokskogen har skötts medelst blädning, 

 men skogsbrukssättet har på senaste tid mer och mer övergått till trakthugg- 

 ning. — Ar 191 1 i november påbörjades statistiken på så sätt, att 6 grupper 

 om 36 träd vardera uttogos för observation i tre olika skogar. Varje träd 

 numrerades och förseddes med en vit ring vid 5 fot från markytan. Mät- 

 ningar ha sedan utförts varje år vid samma tid för att tillväxten skulle kunna 

 studeras. Undersökningsmaterialet har så småningom utökats, så att det 

 numera omfattar 500 träd. Genom att bokföra trädens tillväxt vill man 

 skatta sig en indikator, varav skogsskötseln kan hämta direktiv. Sålunda har 

 utrönts medeltillväxten, och en jämförelse med av^-erkningsbeloppen ger då en 

 uppfattning om överavverkning föreligger eller ej. Den viktigaste slutsatsen, 

 som förf. drager ur sitt imdersökningsmaterial, är emellertid att trakthugg- 

 ningen bör föredragas framför blädningen på grund av att de större träden 

 växa med en avsevärt högre procent än de mindre starkt utvecklade inom 

 samma bestånd. Vid blädningen inriktar sig a\-^-erkningen just på dessa 

 större träd, varför endast trögväxande material återstår, som ger en låg pro- 

 duktion. ^ ^ 



S. P. 



Das Wachstum im Winde. Dr Bernbeck. Forstwissenschaftl. Central- 

 blatt. Heft i, 2, 3, 1020. 



Bernbecks uppsats ger en ganska fyllig framställning av den inverkan vin- 

 den utövar på olika växter och växtsamhällen och redogör för olika modifi- 

 kationer och anpassningar för att motstå vindkrafternas skadliga verkningar. 

 En del tropiska trädslag uppvisa mycket ändamålsenliga konstruktioner, så 

 t. ex. mangroveträden, vilkas från grenarna utgående luftrötter bilda stöttor, 

 som fast förankra dessa. Fafi(/c7finsa.Ttem3i, som bilda stormfasta bälten på 



