216 X LITTERATUR 



Under förutsättning att bedömaren befinner sig på tillräckligt avstånd från 

 instrumentet och från trädet, så att skillnaderna i avstånden vid de olika syft- 

 ningarna kunna försummas, är principen för diametermätningen riktig, och in- 

 strumentets användbarhet beror dä blott på möjligheterna att göra noggranna 

 inställningar, att fixera den önskade diameterns läge och att bibehålla ögat 

 i samma punkt vid brädets förflyttning nedåt. För vissa praktiska ändamål, 

 särskilt för att konstatera på vilken höjd trädstammen fyller ett visst diameter- 

 mått, torde noggrannheten vara tillräcklig. För formklassbedömning, som är 

 en mycket känslig sak, torde det likväl vara tvivelaktigt, om bättre resultat 

 kan nås — åtminstone för hela bestånd — än med den enklare tillämpliga 

 formpunktsmetoden. S. P. 



The use of Seaplanes in Forest Mapping by Ellwod Wilson. Journal 

 of Forestry. N:o i 1920. 



Aeroplanen ha i Amerika funnit god användning i och för övervakande 

 av skogseldar och för att snabbt transportera släckningsmanskap och mate- 

 riell. Under världskriget användes emellertid flygarna även för kartläggnings- 

 ändamål, och det system som utarbetats för att kunna taga skisser av 

 fiendens skyttegravssystem och befästningar, har nu börjat överflyttas till skogs- 

 indelningens område. Härvidlag kan det emellertid ej bli fråga om annat 

 än hydroplan, då de enda landningsplatser som kunna påräknas äro sjöarna 

 och vattendragen. 



Mr W. redogör för de kartläggningsförsök per hydroplan som han företa- 

 git och han är mycket entusiastisk för den nya metoden. »Innan man har 

 flugit», säger han, »vet man ej vad som kan urskiljas från maskinen och man 

 känner sig därför skeptisk.» Han försäkrar, att man lär bättre känna en 

 skogstrakt om ett par kvadratmils storlek genom 2 timmars flygning än genom 

 att under 2 veckor rekognoscera på marken. Beståndsgränserna kunna väl ur- 

 skiljas och inläggas på en skiss, varvid den relativa storleken lätt kan avvä- 

 gas i förhällande till sjöarna. Man kan lätt skilja tall frän gran och barr- 

 skog från lövskog; mossar, hyggen och brandfält igenkännas på färgtonen. 



Vid försöken användes en K i Eastman Aerial Camera, som fotograferar 

 automatiskt och kontinuerligt. För att få samma skala måste maskinen hållas 

 på samma höjd, men detta erbjuder inga svårigheter. 5,000 fots höjd ger 

 en skala där i tum motsvarar 400 fot d. v. s. omkr. 1:5,000. Detaljkartor 

 kunna fotograferas på lägre höjd — ned till 500 fot över marken. Wilson på- 

 står, att de fotografiska kartorna med avseende på noggrannhet och praktisk 

 användbarhet är överlägsna dem som göras på jorden, och i fråga om den 

 tid som åtgår för kartläggningen kunna metoderna knappast jämföras. Om 

 10 man på en månad kartlägga i ^/o kvadratmil (svensk) så kan ett hydro- 

 plan på en enda dag med gott väder för fotografering kartlägga 6 kvadratmil. 

 Kostnaden är mycket ringa. Wilson uppger 25 dollars per engelsk kvadrat- 

 mil, d. v. s. omkring 4,000 kronor per svensk kvadratmil. Metoden kan 

 ytterligare fullkomnas genom användande av plankromatiska linser och färg- 

 känsliga plåtar. De områden som bära timmerskog böra särskilt utmärkas, 

 och vanlig taxering av virkesförrådet kan därefter företagas. 



Ett förslag att vid den svenska rikstaxeringen använda en dylik metod har 

 föregående år framlagts i Svensk Botanisk Tidskrift av O. Akkhenius. 



S. P. 



