LITTERATUR X 243 



kunna komma att utvecklas beror naturligen till stor del pä de förhållanden, under 

 vilka trädet växer upp. För min del kan jag ej se något dilemma i fråga 

 om denna sak. 



Gentemot Metzger? teori ställer Jaccard en annan : stammen är konstruerad 

 enligt en sådan princip, att den vattenledande förmågan är lika i varje tvär- 

 snitt av stammen. Då nu den hu^^ldsakliga transporten av vatten sker i de 

 yttersta skikten, skulle teorien imder ^"issa förutsättningar kunna omformuleras 

 så att den lyder: stammen utbildas på sådant sätt, att tillväxtytan för alla 

 tvärsnitt under kronansättningen är lika. Inuti kronan måste enligt teorien om 

 lika vattenledande kapacitet tillväxt^-tan successivt a\taga uppåt toppen, efter- 

 som den verksamma delen av den avdunstningen ombesörjande kronan min- 

 skas, ju högre upp tsärsnittet befinner sig. För stamdelen under kronan 

 skuUe emellertid en överensstämmelse kimna påvisas. Jaccard säger sig också 

 ha funnit god överensstämmelse i ^-issa fall men anser dock ej teorien i denna 

 enkla form tillräcklig för att beräkna stamformen. Han kommer sålunda ej 

 till någon verklig lösning av problemet med sin metod, och i själva verket 

 s}"nes förhållandet (enligt av rec. utförda undersökningar på stamanalyser) 

 kunna sägas vara sådant, att tiUväxtvtans relativa storlek upp efter stammen 

 växlar med trädets ålder och tillväxtenergi. Sålvmda %-isa undersökningar i 

 fråga om tall, att tillväxtytan vmder trädets ungdomsstadium, då tillväxten är 

 livlig, ökar uppåt stammen, under det att med tilltagande ålder det motsatta 

 förhållandet allt skarpare framträder. 



Jaccards avhandling kan ej sägas ha vare sig kullkastat Metzgers teori 

 eller framkommit med någon ny teori av bet)-delse för det praktiska bestäm- 

 mandet av stamformen. Dess kritik bUr likväl av betxdelse för den framtida 

 utvecklingen, om de framställda s)"npunktema komma att upptagas i och för 

 kontrolltmdersökningar. Rec. är för sin personliga del av den åsikten, att 

 det på detta område fortfarande behövs ingående och elementära studier för 

 att klarhet skall kunna nås om %-issa grundläggande frågor. Men därtill for- 

 dras ett stort material, som behandlas på ett mera förutsättningslöst sätt än 

 vad tycks vara fallet med det ifrågavarande. För att ej bli missförstådd 

 kanske jag bör tillägga, att jag i första hand åsyftar sådana saker som att 

 formpimkten ej bör bestämmas på förhand, utan att i stället den formpunkt 

 beräknas, som ger bästa överensstämmelsen med den utjämnade stamkurvan, 

 att rotansvällningen ej tillåtes inverka, att den lämpHgaste utgångsdiametern 

 användes, och att materialet publiceras i sin helhet. Sannolikt är, att vissa 

 modifikationer i de MsTZGERska teorierna bli en följd härav, men det är föga 

 troligt, att dessa komma att helt och hållet falla. Vissa fönmdersökningar, 

 som utförts å skogsförsöksanstalten, sjTias snarare tyda på motsatsen. 



2. Aid. III— V. 



Dels genom jämförande studier å organ, som i naturen varit utsatta för 

 mekanisk påfrestning av olika slag, dels genom direkta experiment har förf. 

 sökt utreda betingelserna för och orsaken till uppkomsten av de bekanta 

 olikheter i stamform och de vä-sTiadsdifierentieringar, som uppträda \-id tjock- 

 lekstillväxten. Det största intresset tilldraga sig experimenten. 



I fråga om vä%'nadsdifferentieringen kommer författaren med stöd av sina 

 experiment till det resultat att man i bokstavlig mening kan tala om tensions- 



