246 X LITTERATUR 



rinna ned i bottnen av grenarna, en förklaring som knappt synes ref. bli 

 mindre enfaldig därför att den upprepas. Om denna idé skulle tillgripas 

 någonstädes så vore det då väl snarare för att förklara fördelningen av ten- 

 sionsved i de S-formigt böjda grenarna av lövträd, där som nämnt denna 

 städse följer den fysikaliska översidan och alltså står i tydlig relation till tyng- 

 dens riktning. Fördelningen av tjurved i barrträdsgrenar, böjda på liknande 

 sätt, hänvisar i stället på en ren mekanomorfos, oberoende av tyngden. 



Förf. har tydligen med sin teori velat söka anslutning till de tankegångar 

 som behärska den experimentella morfologien, och detta måste i och för sig 

 anses som en styrka. En kausalmekanistisk förklaring är ju målet för fysio- 

 logisk forskning. Emellertid vill det synas ref. som vore det vetenskapligt 

 ärligare att tills vidare operera med exempelvis den retbarhet för mekanisk 

 påkänning av viss karaktär, som just Jaccards försök berättiga att anta, utan 

 att närmare måla ut det okända kausalmekanistiska sammanhanget, vilket f. n. 

 endast kan ske med tillhjälp av en vävnad av lösa hypoteser. Hur en kom- 

 pression av veden, orsakad av en mekanisk böjning, inverkar på tryckförhål- 

 landena i cellerna, är redan det omöjligt att yttra sig med någon säkerhet 

 om. En långvarig kompression kan man närmast anta som slutresultat ej 

 vålla några förändringar alls; trycket mot plasmahuden bör, sedan jämvikt 

 inställt sig, vara praktiskt taget detsamma som förut och bestämt av cell- 

 innehållets (teoretiskt något ökade) osmotiska tryck. Ännu mycket svårare 

 är det f. n. att kausalt förknippa en permeabilitetsändring hos plasmahuden 

 med en kompression av veden. Med allmänt ordande utan fasta hållpunkter 

 vinnes i varje fall ingenting, varken ur teoretisk eller praktisk synpunkt. F. ö. 

 kan ref. ej se att laborerandet med en experimentellt konstaterad retbarhet 

 för mekanisk böjningspåkänning innebär något cirkelslut. Det är ingen ordent- 

 lig kausalförklaring, men väl en låt oss säga konditional av samma art som 

 de flesta varmed vi t. v. få nöja oss i fysiologien, i varje fall knappast mera 

 finalt betonad än Jaccards »princip om den kortaste vägen», som även ingår 

 i hans teori. 



Sven Petrini och Lars-Gunnar Romell. 



TIDSKRIFTSÖVERSIKT 

 Skogsuppskattning. 



The Jonson »Absoluta Form Quotient» as an Expression of Taper. 



K. Claughton — Wallin and F. Mc Vicker. Journal of Forestry N:o 4 

 1920. 



I Canada har Jonsons uppskattningsmetoder fått en energisk förespråkare 

 i den förstnämnde av författarna till den artikel vars rubrik angivits här ovan, 

 och nu senast har han gjort en del ganska omfattande undersökningar för att 

 visa, att Jonsons massatabeller äro användbara även för amerikanska trädslag 

 Dessa undersökningar syssla med Red Pine, White Pine, White Spruce, Douglas 



